C 342/10
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2022 9 6
2022 m. vasario 15 d., antradienis
37. pakartoja, kad 30 proc. daugiametės finansinės programos ir 37 proc. priemonės „NextGenerationEU“ lėšų skiriama klimato veiksmams, o 20 proc. priemonės „NextGenerationEU“ lėšų skiriama skaitmeninei pertvarkai; ragina Komisiją stebėti ir teikti valstybėms narėms gaires ir rekomendacijas, siekiant užtikrinti, kad būtų ugdomi būtini įgūdžiai ir įgyvendinta dvejopa žalioji ir skaitmeninė pertvarka; apgailestauja dėl to, kad miestų teritorijos neįtrauktos įgyvendinant priemonę „NextGenerationEU“, todėl ragina miestus, miestelius ir miestų funkcines zonas labiau įsitraukti ir dalyvauti planuojant ir įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus;
38. pabrėžia, kad reikia sodinti daugiau medžių ir įrengti žaliuosius stogus, nes miestų žalinimas suteikia svarbią rekreacinę vertę žmonėms ir mažina temperatūrą, absorbuoja perteklinį lietaus vandenį ir taip neutralizuoja klimato kaitos poveikį ir biologinės įvairovės nykimą; pabrėžia, kad pastatų modernizavimas, siekiant sumažinti energijos suvartojimą, ir miestų pertvarkymas, siekiant padidinti žaliąsias erdves ir skatinti eiti pėsčiomis bei važiuoti dviračiais, padės sutaupyti, kurti darbo vietas, kovoti su energijos nepritekliumi ir bus naudingi klimatui;
39. pabrėžia, kad įsipareigojimas prisidėti yra labai svarbus miestų teritorijose pereinant prie neutralaus poveikio klimatui visuomenės ir klestinčios, teisingos, tvarios ir konkurencingos ekonomikos; pažymi, kad kai kuriais atvejais vietos valdžios institucijoms trūksta praktinės patirties, žmogiškųjų išteklių ir prieigos prie aukštos kokybės duomenų, reikalingų veiksmams pradėti ir pažangai daryti; todėl mano, kad miestų ir priemiesčių valdžios institucijoms reikia visapusiškai išnaudoti gebėjimų stiprinimą, techninę paramą ir finansavimą, kaip sutarta Bendrųjų nuostatų reglamente, kad būtų pasiekti Europos žaliojo kurso tikslai, ir mano, kad miestų valdžios institucijos ateityje turi turėti tiesiogines galimybes gauti ES finansavimą;
Inovatyvūs miestai
40. pabrėžia, kad skaitmeninimas padėjo spręsti kai kuriuos neatidėliotinus pandemijos keliamus uždavinius, ypač izoliavimo laikotarpiais, ir kad iš daugelio nelygybės išraiškų, kurias atskleidė COVID-19 pandemija, skaitmeninė atskirtis yra rimta problema; pažymi, kad pandemija paspartino skaitmenizaciją, o technologijos tapo būtinos nuotolinio darbo, mokymosi namuose, elektroninės prekybos, e. sveikatos, e. valdžios, skaitmeninės demokratijos ir skaitmeninių pramogų srityse; ragina Komisiją atidžiai stebėti šiuos pokyčius ir užtikrinti, kad būtų visapusiškai laikomasi Sąjungos acquis, ypač darbuotojų ir socialinių teisių; primena, kad skaitmenizacija ir skaitmeninis junglumas turi būti vietos bendruomenių atsigavimo prioritetas; pakartoja, kad svarbu turėti tinkamą konkurencijos teisę ir valstybės pagalbos sistemą, kuri suteiktų valstybėms narėms visišką lankstumą pagal valstybės pagalbos taisykles siekiant remti ekonomiką koronaviruso protrūkio metu, visų pirma visuose miestuose, neatsižvelgiant į jų dydį, diegiant sparčiojo plačiajuosčio ryšio ir 5G infrastruktūrą; ragina valstybes nares remti junglumą, teikti įrangą ir užtikrinti, kad viešosiose, socialinėse ir švietimo įstaigose būtų apmokytų darbuotojų;
41. ragina imtis veiksmų ir politikos siekiant teisingos skaitmeninės pertvarkos, kuri turėtų būti įgyvendinama įvairiais lygmenimis – nuo miestų iki pačios ES; ragina pripažinti skaitmeninę įtrauktį kaip visų kartų teisę ir aiškiai įsipareigoti užtikrinti visuotinį interneto ryšį miestuose;
42. pabrėžia, kad, siekiant sudaryti geresnes sąlygas naudotis naujomis galimybėmis, reikėtų didinti skaitmeninį raštingumą; mano, kad investicijos į švietimą ir mokymą turi būti skatinamos visapusiškomis darbuotojų kvalifikacijos kėlimo, perkvalifikavimo ir mokymosi visą gyvenimą programomis tiek viešajame, tiek privačiajame sektoriuose, kuriomis būtų reaguojama į įgūdžių paklausos pokyčius; ragina siekti pažangos moterims ir mergaitėms įgyjant išsilavinimą ir dirbant gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos (STEM) srityse;
43. primena, kad miestų turizmas atliko esminį vaidmenį formuojant miestų politiką; atkreipia dėmesį į tai, kad dauguma ES miestų nukentėjo nuo turizmo nuosmukio po pandemijos ir turėjo ieškoti naujų ir tvaresnių modi operandi, kad būtų atkurtas turizmas, todėl buvo dažniau naudojamos naujos skaitmeninės technologijos, kurios leido geriau valdyti miestų erdves ir miestų turistų judėjimą tam, kad būtų užkirstas kelias didelių grupių susiformavimui ir rizikingai padėčiai pandemijos sąlygomis;
44. pabrėžia, kad bibliotekos ir kultūros centrai padeda sudaryti palankesnes sąlygas skaitmeninei ir socialinei įtraukčiai, mokymuisi visą gyvenimą ir miesto bendruomenių bei nepalankioje padėtyje esančių grupių užimtumo galimybėms; be to, atkreipia dėmesį į tai, kad reikia papildomų vietų asmeniniams ir politiniams mainams;