2022.9.6.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 342/93 2022. február 16., szerda
4. úgy véli, hogy a sokféle kedvezményes adómérték alkalmazása legitim társadalmi célokat szolgál, ideértve különösen a héarendszer regresszív jellegének mérséklését és bizonyos nemzeti szakpolitikai célkitűzések megvalósításának elősegítését – ideértve például az olyan alapvető árucikkekhez és szolgáltatásokhoz való hozzáférés megkönnyítését, mint az élelmiszerek és az egészségügyi szolgáltatások –, ugyanakkor úgy látja, ez hozzájárul az adórendszer bonyolultságához és átláthatatlanságához, növeli a megfelelési költségeket és megkönnyítheti a csalást is; tudomásul veszi, hogy a kedvezményes adómértékek alkalmazása eredményezheti a fogyasztói árak csökkenését, de ez számos további tényezőtől is függ; megjegyzi ezért, hogy alapos elemzést és hatásvizsgálatot kell végezni; 5. rámutat a tagállamokban alkalmazott standard héamértékek közötti jelentős különbségekre és a rendszer ebből fakadó összetettségére, még ha azt a különböző nemzeti gazdasági rendszerek indokolják is; hangsúlyozza, hogy ezt a komplexitást tovább fokozza, hogy különböző módokon kedvezményes adómértékeket is alkalmaznak, amit ugyanakkor indokolnak bizonyos társadalmi és környezeti célok; emlékeztet arra, hogy a rendkívül kedvezményes adómértékek (5 tagállamban) vagy átmeneti adómértékek (5 tagállamban) alkalmazásának lehetősége további akadályt gördít az egységes és teljes mértékben interoperábilis közös rendszer kialakítása elé; 6. úgy látja, hogy a rendszer egyre bonyolultabbá válik az eltérő adómértékek miatt, de a kivételek és eltérések miatt is, amelyeket csak kivételes esetekben szabadna alkalmazni; emlékeztet az 1992 előtt és után csatlakozott tagállamokkal szembeni egyenlőtlen bánásmódból fakadó sajátos helyzetre, ami abból ered, hogy e tagállamokra eltérő szabályok vonatkoznak; kéri a Bizottságot, hogy a jövőbeli jogalkotási javaslatokban foglalkozzon ezzel a kérdéssel; 7. megjegyzi, hogy az elmúlt két évtizedben a Bizottság közel 200 kötelezettségszegési eljárást indított a héával kapcsolatban; kéri a Bizottságot, hogy nyújtson be összefoglalót ezen eljárások főbb megállapításairól, amely a jövőbeli jogalkotási javaslatok alapjául szolgálhat, nevezetesen a kedvezményes adómértékek, a mentességek és az átültetés elmulasztása tekintetében; 8. megjegyzi, hogy a COVID19-világjárvány miatt indokolt volt héával kapcsolatos kivételes szabályokat bevezetni, ami azt bizonyítja, hogy szükség van bizonyos fokú rugalmasságra, amennyiben sürgető vagy váratlan körülményekkel kerülünk szembe; sürgeti a Bizottságot, hogy ezt vegye figyelembe a héára vonatkozó jövőbeli jogalkotási javaslatok esetében; 9. megállapítja, hogy a héabevétel-kiesés a gazdasági ciklusok szerint ingadozik, és hogy az alacsony szintű adómorál olykor összefüggésbe hozható a magas általános héamértékekkel, a jogszabályok és az igazságszolgáltatás alacsony hatásfokával, a jogi intézményrendszer gyengeségével, a korrupció magasabb érzékelt szintjével és az árnyékgazdaság legális üzleti forgalomhoz viszonyított részesedésével is; 10. aggodalommal veszi tudomásul, hogy egyes tagállamok nem nyújtanak általános héamentességet a természetben nyújtott adományok esetében, ami arra készteti a vállalkozásokat, hogy inkább megsemmisítsék a fogyasztási cikkeket, különösen a visszárukat, annak ellenére, hogy a hatályos héairányelv lehetőséget ad ilyen mentességre; kéri a Bizottságot, hogy a COM(2018)0020 tanácsi javaslat (98. cikk (2) bekezdés) tagállamok általi elfogadásáig adjon ki iránymutatást a tagállamok számára, amelyben tisztázza, hogy a természetben nyújtott adományok héamentessége összeegyeztethető a héára vonatkozó hatályos uniós jogszabályokkal; 11. sajnálja, hogy nem állnak rendelkezésre regionális különbségekre vonatkozó adatok, mivel ez jelentősen akadályozhatja héabevétel-kiesés mérését; kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, vajon a regionális héabevétel-kiesésekre vonatkozó mérések végzése és közzététele hozzájárulna-e az átláthatóság javításához és a héabevétel-kiesés csökkentéséhez;
A kedvezményes héamértékek diverzifikációjának vállalkozásokra gyakorolt hatása 12. úgy véli, hogy a kedvezményes adómértékek jelenlegi sokfélesége további adminisztratív terheket ró a vállalkozásokra; megjegyzi, hogy a héaszabályoknak való megfelelés összköltsége a tagállamokon belüli vállalati forgalom 1–4 %-a között mozog; megjegyzi, hogy a digitalizáció nagyban hozzájárulhat a vállalkozásokra háruló megfelelési költségek csökkentéséhez; 13. megállapítja, hogy a kkv-k arányosan magasabb megfelelési költségeket fizetnek, mivel ezek a költségek fix költségek és függetlenek a vállalkozás méretétől; megállapítja, hogy a magas megfelelési költségek akadályozzák az EU belső piacára való belépést; ezért úgy véli, hogy az EU-n belüli eltérő héaszabályozások esetleg elriaszthatják a vállalkozásokat – kivált a kkv-kat – az Unión belüli kereskedelemtől; megjegyzi ugyanakkor, hogy az empirikus bizonyítékok nem meggyőzőek azzal kapcsolatban, hogy a differenciált héarendszerek milyen hatást gyakorolnak a nemzetközi kereskedelemre, illetve hogy egyenlőtlen versenyfeltételeket teremthetnek-e az ilyen kereskedelemben, különösen a magas megfelelési költségek, a mentességek és a hiányos visszatérítési rendszerek miatt;