2022.9.6.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 342/75 2022. február 16., szerda
46. úgy véli, hogy kiemelkedően fontos a tengeri megújulóenergia-projektek körüli széles körű társadalmi konszenzus kiépítése a helyi szereplők bevonása által, a tengeri szélenergia és a hozzá szükséges hatalmas infrastruktúrák társadalmi elfogadottságának növelése érdekében; kéri a parti közösségek, beleértve a legkülső régiókban és a szigeteken elhelyezkedő közösségek, valamint más érdekelt felek projektekbe való átlátható és érdemi bevonását; hangsúlyozza, hogy növelni kell a polgárok megújuló energiába vetett bizalmát, az energiafüggetlenség és a biztonságos energiaellátás elérésének érdekében; ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fejlesszenek ki egyablakos ügyintézési rendszereket az áttörést jelentő technológiák demonstrációs projektjeinek finanszírozási lehetőségeiről szóló legfontosabb információkkal;
A tengeri területrendezési tervek és a nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervek összehangolása 47. megjegyzi, hogy az északi tengereken a szélenergia-kapacitás a 2050-ra kitűzött célok eléréséhez várhatóan a teljes terület 2,8 %-át fogja lefedni; határozottan úgy véli, hogy a megújuló energiaforrások fejlesztőinek korai bevonása a folyamatba hozzájárul a tengeri területek sikeres elosztásához; hangsúlyozza, hogy a területek felosztásának a nemzeti határokon átnyúló közös tengeri területrendezés és integrált partiövezet-gazdálkodás eredményének kell lennie; a korai és inkluzív megközelítést valamennyi összes érdekelt fél tekintetében történő elősegítése érdekében átlátható folyamatot kér, és szorgalmazza a tengeri területrendezési tervek hozzáférhetőségét; 48. felhívja a figyelmet a Multi-Use in European Seas (MUSES) nevű, a Horizont - 2020 keretében finanszírozott projekt ajánlásaira, amely az európai tengerek többcélú felhasználásának lehetőségeit térképezte fel az Unió öt tengeri medencéjében; emlékeztet arra az útmutatására, amely szerint az óceán fenntartható fejlődése a továbbiakban nem támaszkodhat egyetlen ágazatot átfogó irányítására, hanem holisztikusabb, integráltabb megközelítést igényel, és hogy a többcélú felhasználás nem korlátozódik „ugyanazon” tengeri terület megosztására, hanem fel kell ölelnie az infrastruktúra és egyéb eszközök közös használatát és a közös tevékenységeket is; 49. hangsúlyozza annak sürgősségét, hogy elegendő területet biztosítsanak a tengeri megújuló energia fejlesztéséhez, és úgy véli, hogy a többcélú felhasználásra vonatkozó igényeket proaktívan elő kell segíteni és ösztönözni kell az állami szabályozó szervek és a kapcsolódó támogatási programok révén, messze túllépve a puszta területrendezési megoldásokon; megjegyzi, hogy a tengeri területrendezési tervek kidolgozása során a tagállamokat arra kérték, hogy ne csak a legjobb rendelkezésre álló adatokra és a nyilvánosság széles körű részvételére törekedjenek, hanem próbálják megtalálni a tengeri tevékenységek együttes elhelyezésére nyíló lehetőségeket is; 50. megjegyzi, hogy az (EU) 2018/1999 irányelv értelmében a tagállamoknak 2019. december 31-ig tengeri területrendezési terveket kellett készíteniük, és kétévenként eredményjelentést kell benyújtaniuk; megjegyzi, hogy a 2014/89/EU irányelv értelmében a tagállamoknak 2021.
március 31-ig tengeri területrendezési terveket kellett készíteniük; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy még nem minden tagállam nyújtotta be tengeri területrendezési tervét, és sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket ez ügyben; megjegyzi, hogy fennáll annak a kockázata, hogy a nemzeti energiaés klímatervek és a tengeri területrendezési tervek összeegyeztethetetlenek a területek felosztása tekintetében; hangsúlyozza, hogy sürgősen össze kell hangolni a tengeri területrendezésről szóló irányelvet és a nemzeti energia- és klímatervről szóló rendeletet, valamint az egyéb vonatkozó uniós jogszabályokat; sürgeti a tagállamokat, hogy haladéktalanul hangolják össze és dolgozzák ki a 2030-ig elérendő és 2030 utáni tengeri áramtermelési kapacitásra vonatkozó terveket; 51. üdvözli e tekintetben a stratégia azon célját, hogy olyan hosszú távú keretet biztosítson, amely elősegíti a tengeri infrastruktúra és a tengeri területek egyéb felhasználásai közötti szilárd együttműködést, hozzájárul a környezet és a biológiai sokféleség védelméhez; 52. felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a 300–450 GW tengeri megújuló energia 2050-ig történő megtervezése és telepítése során kövessenek teljes körű és holisztikus életciklus-alapú szemléletet; 53. felhívja a Bizottságot, hogy végezze el a tengeri létesítmények leszerelésével járó hatások elemzését, és a környezeti, biztonsági és gazdasági hatások minimálisra csökkentése érdekében szükség esetén fogadjon el uniós stratégiát a nyílt tengeri infrastruktúra fenntartható leszerelésére vonatkozóan; kiemeli, hogy e stratégiának ki kell terjednie a meglévő infrastruktúra leszerelésére és a jövőbeli leszerelési tevékenységekre is; hangsúlyozza, hogy csak akkor van szükség az egész EU-ra kiterjedő jövőbeli jogszabályi keretre, ha az elemzés jelentős hiányosságokat tár fel az uniós tagállamok jelenlegi jogszabályi kereteiben és eszközeiben; sürgeti a Bizottságot, hogy hozzon létre egyszerű nyomon követési keretet, amely biztosítani tudja a tengeri megújuló energia telepítése terén elért előrehaladásról való átlátható és hatékony jelentéstételt, amelyből kiderül, hogy a tagállamok a megfelelő pályán haladnak-e a GW-ban megadott 2030-as és 2050-es célértékek elérése felé; úgy véli, hogy a Bizottságnak a megújulóenergia-irányelv szerinti jelentéstételi követelményekkel összhangban jelentést kell tennie a Parlamentnek arról, hogy a tengeri megújuló energia kiépítése jó úton halad-e;