2022.9.6.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 342/271 2022. február 17., csütörtök
1.
üdvözli, hogy von der Leyen elnök 2022-t az ifjúság európai évének jelölte ki; úgy véli, hogy 2022-nek további lendületet kell adnia az európai ifjúsági stratégia megfelelő és teljes körű végrehajtásához azáltal, hogy ambiciózus intézkedéseket hoz a fiatalok előtt álló kihívások kezelésére, különösen a jelenlegi Covid19-világjárvány negatív hatásai miatt, valamint más meglévő eszközök, például a Covid19 foglalkoztatási és társadalmi hatásai elleni küzdelmet célzó megerősített ifjúsági garancia konkrét végrehajtása révén; felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy biztosítsák a fiatalokat célzó valamennyi politika interszekcionális kialakítását, figyelembe véve az európai fiatalok és az előttük álló kihívások sokféleségét; úgy véli, hogy az ifjúság európai évének hozzá kell járulnia a szociális jogok európai pillére 1. és 3. alapelvének végrehajtásához;
2. hangsúlyozza, hogy a Covid19-válság miatt már sokan vesztették el állásukat, különösen azok a fiatalok, akik gyakrabban találják magukat bizonytalan munkahelyeken, nagyobb valószínűséggel dolgoznak ideiglenes vagy részmunkaidős munkaviszonyban, és nincsenek megtakarításaik; ezzel összefüggésben üdvözli a Bizottságnak az európai ifjúsági garancia megerősítésére irányuló terveit, és felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy kezeljék prioritásként az ifjúsági munkanélküliség elleni küzdelmet;
3. nagy aggodalommal jegyzi meg, hogy sok tagállamban magas az ifjúsági munkanélküliség, és hogy a fiatalok munkaszerződései bizonytalanok, különösen azokban az ágazatokban, amelyeket súlyosan érintett a Covid19-válság; felszólít az ifjúsági garanciaeszköz megerősítésére azzal a céllal, hogy 2030-ig legalább 50 %-kal csökkenjen a tartós és az ifjúsági munkanélküliség, feltételeket vezetve be a minőségi munkahelyek teremtésére vonatkozóan is, összhangban az ENSZ 2030-as fenntartható fejlődési menetrendjének 8. fenntartható fejlődési céljával; úgy véli, hogy eljött az ideje annak, hogy az ifjúsági garancia valamennyi tagállam számára kötelező és inkluzív legyen, ideértve a hosszú ideje nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő, illetve a hátrányos társadalmi-gazdasági háttérrel rendelkező fiatalokat, például a fogyatékossággal élő, az LMBTIQ+ és a roma fiatalokat célzó aktív tájékoztatási intézkedéseket is;
4. méltányolja, hogy a mentális egészség az ifjúság európai éve keretében meghatározott ifjúsági célok egyik prioritása, és felhívja a Bizottságot, hogy ezt kezelje prioritásként a soron következő uniós gondozási stratégiában is; hangsúlyozza, hogy foglalkozni kell a társadalmi-gazdasági tényezők – például a munkanélküliség, a lakhatási bizonytalanság, a mentális egészség és jólét – közötti kapcsolattal annak biztosítása érdekében, hogy a mentális egészség holisztikus és átfogó megközelítését uniós szinten alkalmazzák; kiemeli, hogy a jövőt övező bizonytalanság, beleértve az éghajlatváltozás hatását is, káros hatással van a fiatalok mentális egészségére; felhívja ezért a tagállamokat, hogy a mentális egészséget tegyék az EU világjárványból való társadalmi-gazdasági kilábalásának szerves részévé és a munkahelyi egészségvédelem prioritásává, különösen az oktatási és a munkahelyi környezetekben; kéri, hogy a mentális egészségügyi ellátást tegyék hozzáférhetővé és megfizethetővé minden korcsoport számára, különösen a fiatalok és a gyermekek számára, és hogy a fiatalok veszélyeztetett csoportjainak nyújtott megfelelő támogatás révén kezeljék az egészségi egyenlőtlenségeket; felhívja a Bizottságot, hogy készítsen alapos tanulmányt az európai fiatalok lelki problémáinak különböző okairól;
5. hangsúlyozza, hogy a fiataloknak alapvető szerepet kell játszaniuk az európai foglalkoztatási és szociális politikák alakításában; üdvözli az uniós ifjúsági párbeszédet, valamint az ifjúsági munkát és az ifjúsági szervezeteket, amelyek közelebb hozzák az EU-t a fiatalokhoz, feltéve hogy a fiatalok részvételi folyamatait a döntéshozók konkrét kezdeményezései követik; ösztönzi a közös irányítás elvének előmozdítását az ifjúsági politikák kidolgozása során, amelybe be kell vonni a fiatalokat és az ifjúsági képviselőket; felhívja a Bizottságot, hogy ismerje el a harmadik szektor – többek között az ifjúsági szervezetek – pozitív hatását, valamint az általuk biztosított nem formális és informális tanulási lehetőségeket, többek között, de nem kizárólagosan az önkéntesség és a fiatalok részvétele révén, továbbá hivatalosan ismerje el a megszerzett ismereteket és készségeket, így segítve a fiatalokat munkaerőpiaci kilátásaik javításában; szorgalmazza, hogy a személyek felvételekor a polgári szerepvállalási tevékenységeket ismerjék el érdemi szakmai tapasztalatként; felkéri a Bizottságot, hogy fontolja meg az Európa Ifjúsági Fővárosai projekt támogatását az ifjúság európai évének folytatásaként; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az új kezdeményezések előterjesztésekor vegyen fontolóra egy ifjúsági záradékot, amely értékeli a különböző szakpolitikai területeken az ifjúságra gyakorolt hatást;
6.
kiemeli, hogy a tagállamoknak továbbra is elegendő ESZA+-forrást kell befektetniük a fiatalok foglalkoztatását támogató intézkedésekbe; kiemeli, hogy a tagállamoknak az ESZA+-ból származó, megosztott irányítás alá tartozó forrásaik legalább 15 %-át a minőségi ifjúsági foglalkoztatás támogatását célzó fellépésekre és strukturális reformokra kell fordítaniuk; emlékeztet arra, hogy kötelező erejű, hatékonyabb és inkluzívabb ifjúsági garanciára van szükség egy egyértelmű minőségi kritériumrendszer keretében, amely minden NEET-fiatal számára javadalmazással járó szakmai gyakorlatot, tanulószerződéses gyakorlati képzést és gyakornoki álláslehetőségeket biztosít;