2022.9.6.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 342/199 2022. február 17., csütörtök
Konkrét emberi jogi kihívások Covid19 34. hangsúlyozza, hogy a Covid19 jelentősen megerősítette a demokráciát gyengítő illiberális demokráciák és autokratikus rezsimek közelmúltbeli tendenciáját; sajnálatosnak tartja, hogy ezek a rezsimek visszaélnek a járványügyi válsággal, hogy tovább korlátozzák a véleménynyilvánítás, a gyülekezés, a vallás és a meggyőződés szabadságát a demokratikus intézmények működésének korlátozása és az eltérő vélemények elnyomása révén, beleértve az online és offline média szabadságának korlátozását, valamint a rendszerkritikusok és a visszaélést bejelentő személyek ellen indított célzott lejárató kampányokat; hasonlóképpen sajnálatosnak tartja, hogy ezek a rezsimek a marginalizált népcsoportokkal, nevezetesen az őslakos népekkel és más kisebbségekkel szemben diszkriminációt, megfigyelési eszközök tömeges használatát, dezinformációs kampányokat, az információhoz való hozzáférés korlátozását – különösen a plurális és független média tekintetében az internet általános leállítása révén –, sávszélesség-korlátozás és tartalomletiltást, a sürgősségi intézkedések egyértelmű visszavonási kritériumok nélküli végrehajtását, a választások demokratikus gyakorlására vonatkozó korlátozásokat, valamint az egészségügyi ellátáshoz való szelektív hozzáférést alkalmaztak a lakosság egyes csoportjaival szembeni hátrányos megkülönböztetés eszközeként; 35. elismeri az emberijog-védők fontos szerepét a Covid19-járványra való reagálás során, mivel mindennapi emberi jogi munkájuk mellett számos új szerepet vállaltak magukra annak ellenére, hogy jelentős és aránytalan kockázatokkal kell szembenézniük; aggodalommal állapítja meg, hogy a kormányok világszerte arra használták fel a világjárványt, hogy kifejezetten célkeresztbe állítsák az emberijog-védőket, megtagadva a bebörtönzött emberijog-védők szabadon bocsátását, meghosszabbítva teljes elkülönítésüket, korlátozva a börtönlátogatási lehetőségeket, és zárt ajtók mögött tartott tárgyalásokon koholt vádak alapján ítélve el őket; 36. hangsúlyozza, hogy a Covid19-világjárvány a világ legtöbb országában negatívan hatott a gazdasági és szociális jogokra, az egészségügyi és a nyomában fellépő gazdasági válság pedig az egyenlőtlenségek növekedését váltotta ki az országokon belül és az országok között; elítéli a hatóságoknak a Covid19 eredetével és terjedésével kapcsolatos létfontosságú információk nemzetközi vizsgálatot végző személyek elől való eltitkolására irányuló folyamatos kísérleteit; rávilágít, hogy a Covid19 rendkívül negatív következményei aránytalanul nagy mértékben sújtották a veszélyeztetett helyzetű csoportokat, köztük a nőket, az LMBTIQ-személyeket, az elszegényedett embereket, a gyermekeket, a fogyatékossággal élőket, a migránsokat, a menekülteket, a menedékkérőket, a vallási és más kisebbségeket, az informális munkavállalókat és a börtönben vagy letartóztatásban lévő személyeket; hangsúlyozza, hogy a veszélyeztetett helyzetű csoportokat jobban sújtják a világjárvány negatív gazdasági és társadalmi következményei, valamint az egészségügyi ellátáshoz és az oktatáshoz való hozzáférés korlátozása; aggodalommal veszi tudomásul az egyes veszélyeztetett csoportok, különösen a kisebbségi csoportok elleni türelmetlenség, megkülönböztetés és gyűlöletbeszéd fokozódását, valamint az alapvető szabadságok korlátozását; 37. hangsúlyozza, hogy az Uniónak növelnie kell a Covid19 negatív következményeinek kezeléséhez nyújtott támogatását, különösen a veszélyeztetett csoportok esetében; e célból felhívja az Uniót, hogy sürgősen fokozza erőfeszítéseit annak érdekében, hogy megszűnjön a vakcinák globális elosztásának riasztó egyenlőtlensége, és ezáltal teljesítse korábbi kötelezettségvállalását, miszerint a Covid19-vakcinát – egyebek mellett technológiatranszfer és a helyi termelés fokozása révén, többek között a Covid19 technológia-hozzáférési eszköztáron keresztül – globális közjószágként fogja felkarolni annak biztosítása érdekében, hogy a vakcinák a lehető legtöbb ember számára elérhetők, hozzáférhetők és megfizethetők legyenek; hangsúlyozza az oktatási és egészségügyi rendszerek megerősítéséhez nyújtott támogatás fontosságát, hogy rezilienssé tegyék ezeket a jövőbeli fenyegetésekkel szemben; sürgeti az Uniót és tagállamait, hogy erősítsék meg az alapvető közegészségügyi szolgáltatások nyújtásához biztosított finanszírozást; ezzel összefüggésben hangsúlyozza a szociális védelem fontosságát; e célból szorgalmazza az innovatív technológiák nagyobb mértékű támogatását, és üdvözli az „Európa együtt” válaszát; elismeri a testi és lelki egészséghez való jogot, amelyet sok országban még mindig megbélyegzés és megkülönböztetés kísér, és hangsúlyozza, hogy a Covid19-világjárvány rávilágított a mentális egészségügyi ellátás terén megfigyelhető óriási elhanyagoltságra; Emberijog-védők 38. üdvözli azt a fontos munkát, amelyet az emberijog-védők – néha a legnagyobb árat fizetve – világszerte végeznek, és megragadja ezt az alkalmat, hogy elismerje az emberijog-védők hozzájárulását az emberi jogi mozgalomhoz; megismétli, hogy gyakran az emberijog-védőkön kívül nincs más olyan partner, aki képes helyszíni megfigyelő vagy emberijog-védő munkát végezni olyan bizonytalan jogállású – például megszállt vagy annektált – térségekben, különösen a befagyott konfliktusok által sújtott területeken, ahol a nemzetközi közösség és az EU is csak korlátozott szerepvállalási kapacitással rendelkezik; 39. komolyan aggódik az emberijog-védők bizonytalan helyzete miatt, és sajnálatosnak tartja, hogy az egyre növekvő erőszak, többek között célzott gyilkosságok áldozataivá válnak; rámutat arra, hogy néhány ország különösen aggasztó eredményeket tud felmutatni az emberijog-védők üldözése, zaklatása, megfélemlítése, elrablása és törvénytelen kivégzése terén; kiemeli azon emberijog-védők különösen súlyos helyzetét, akik nők, munkajoggal, környezetvédelemmel foglalkoznak vagy őslakosok, amit a Covid19 tovább súlyosbított; elítéli, hogy az emberijog-védők elhallgattatására egyre