2022.9.6.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 342/181 2022. február 17., csütörtök
környezet garantálása és a jelenlegi regionális feszültségek enyhítése”; üdvözli, hogy az EUNAVFOR ATALANTA, az EUTM Szomália és az EUCAP Szomália műveletek „átfogó és összehangolt” stratégiai felülvizsgálatát és meghosszabbításukat az összes biztonsági szempont figyelembevétele érdekében;
Küzdelem a hibrid fenyegetések ellen 44. elítéli a tagállamok ellen elkövetett rosszindulatú cselekményeket, például a migrációt eszközzé tevő hibrid támadásokat; felhívja az Uniót és a tagállamokat, hogy javítsák a hibrid fenyegetések azonosítására irányuló képességeiket; ragaszkodik ahhoz, hogy az Unió és a tagállamok határozottan és összehangoltan reagáljanak minden új rosszindulatú, jogellenes és destabilizáló kibertevékenységre, egyeztetve az EU partnereivel és teljes mértékben felhasználva az EU rendelkezésére álló eszközöket; felhívja a tagállamokat, hogy javítsák nemzeti kibervédelmi képességeiket; felhívja az Uniót, hogy hozzon létre a hibrid fenyegetésekre való reagálást szolgáló jogi eszközt, és fejlesszen ki átfogó kiberkapacitást, amely magában foglal biztonságos hálózatokat, kommunikációt és információmegosztást, képzéseket és gyakorlatokat a PESCO-projektek révén is, valamint az EU kiberdiplomáciai eszköztárának kiaknázását; felhív a kibervédelmi szakpolitikai keret sürgősfelülvizsgálatára az Unió és tagállamai megelőzési, attribúciós, elrettentési és válaszadási képességének növelése érdekében, megerősítve a helyzetüket, a helyzetismeretüket, az eszközeiket és az eljárásaikat; hangsúlyozza, hogy valamennyi uniós intézménynek és uniós tagállamnak minden szinten együtt kell működnie egy kiberbiztonsági stratégia kialakítása érdekében, melynek elsődleges célként a reziliencia további erősítését, valamint közös, de egyben jobb nemzeti, szilárd polgári és katonai kiberképességek és együttműködés kifejlesztését kell kitűznie a tartós biztonsági kihívásokra való reagálás érdekében; üdvözli ezért az Unió helyzetét értékelő 2021. évi beszédben egy európai kibervédelmi politika bejelentését; üdvözli a kibervédelem területén a tagállamok közötti fokozott együttműködést a PESCO keretében, többek között a kiberbiztonsági eseményekkel foglalkozó gyorsreagálású csoportokat; emlékeztet arra, hogy az uniós missziók és műveletek sikeres végrehajtása egyre inkább a biztonságos kibertérhez való zavartalan hozzáféréstől függ, és ezért szilárd és reziliens kiberműveleti képességeket, valamint a katonai létesítmények, missziók és műveletek elleni támadásokra adott megfelelő válaszlépéseket igényel; elismeri, hogy a kibervédelem bizonyos fokig hatékonyabb, ha egyes offenzív eszközöket és intézkedéseket is tartalmaz, feltéve, hogy használatuk megfelel a nemzetközi jognak; aggályosnak találja, hogy az EU és tagállamai kiberbiztonságának garantálása külföldi eszközöktől függ; hangsúlyozza, hogy az európai köz- és magánszférabeli szereplőknél elő kell mozdítani a kiberbiztonsági kultúrát, többek között szakosított tanfolyamok és tantervek bevezetése révén; tudomásul veszi az Európai Biztonsági és Védelmi Főiskola (EBVF) fontos képzési munkáját a kibervédelem terén, és e tekintetben üdvözli a kiberoktatás, -képzés, -értékelés és -gyakorlat platformjának létrehozását; hangsúlyozza, hogy az EBVF-nek részesülnie kell az uniós strukturális finanszírozásból, hogy fokozni tudja az uniós kibervédelmi készségek fejlesztéséhez való hozzájárulását, különös tekintettel arra, hogy egyre nagyobb szükség van a legmagasabb szintű kiberszakértőkre; elismeri a kiberképességek és az automatizált hírszerzései képességek növekvő jelentőségét; hangsúlyozza, hogy ezek fenyegetést jelentenek az összes tagállam és uniós intézmény számára; sürgeti az összes uniós intézményt és tagállamot, hogy folytassák kiber- és automatizált technológiáik fejlesztését, továbbá ösztönzi az együttműködést e technológiai fejlesztések területén; javasolja, hogy vizsgálják meg, hogy milyen lehetőségek vannak partnereink kiberkapacitása bővítésének előmozdítására, így például az uniós kiképzési missziók megbízatásának kiterjesztését, hogy abba a kibervédelmi kérdések, illetve a polgári kibermissziók indítása is beletartozzon; üdvözli a kibertámadások, köztük a WannaCry, a NotPetya és az Operation Cloud Hopper orosz, kínai és észak-koreai elkövetői ellen bevezetett szankciókat; 45. felhívja az EKSZ-t, hogy az európai demokráciára vonatkozó cselekvési tervvel összhangban hozzon létre egy uniós eszköztárat, amelynek célja nemcsak a tagállamok és az érdekelt felek dezinformációval szembeni ellenálló képességének javítására való összpontosítás, hanem az is, hogy a közösségimédia-platformok számára kötelező követelményeket írjon elő, és a polgárok számára lehetővé tegye, hogy megalapozott döntéseket hozzanak, valamint hogy javítsa az EU azon képességét is, hogy megerősítse a dezinformáció és a szándékos rosszindulatú magatartás elleni küzdelmet annak érdekében, hogy azonosítsa és felismerje azokat, elrettentsen alkalmazásuktól, fellépjen ellenük és szankcionálja azokat; 46. ragaszkodik ahhoz, hogy az uniós intézményekben, köztük az Európai Parlamentben is, hozzanak a belső kapacitások megszilárdítását célzó intézkedéseket, tekintettel arra, hogy e fenyegetés változik és intézményeinknek alkalmazkodniuk kell ahhoz; hangsúlyozza az európai intézmények, szervek és hivatalok számítógépes vészhelyzeteket elhárító csoportja (CERT-EU) által létrehozott intézményközi koordináció fontosságát; sürgeti az uniós intézményeket, főleg a Bizottságot, hogy bocsássák rendelkezésre a CERT-EU megerősítéséhez szükséges emberi erőforrásokat; e tekintetben sürgeti az alelnököt/főképviselőt és/vagy a tagállamokat, hogy növeljék a pénzügyi és személyzeti erőforrásokat annak érdekében, hogy megerősítsék az EU kibertámadásokkal szembeni védekezéssel kapcsolatos képességét; 47. ösztönzi a tagállamok közötti kölcsönös operatív segítségnyújtás megerősítését; hangsúlyozza a válságkezelési forgatókönyveken alapuló további gyakorlatok végrehajtásának fontosságát; sürgeti a tagállamokat, hogy a stratégiai iránytű elkészülte után alakítsanak ki nagyratörő közös értelmezést az EUSZ 42. cikkének (7) bekezdésével és az EUMSZ 222. cikkével kapcsolatban, beleértve az EUMSZ 222. cikkének és az EUSZ 42. cikke (7) bekezdésének aktiválását egy feltételezett kibertámadás esetén; e tekintetben hangsúlyozza, hogy soha nem határozták meg egyértelműen az EUSZ 42. cikke (7) bekezdése aktiválásának feltételeit és a szükséges segítségnyújtás módozatait, és kéri, hogy tegyék gyakorlatiasabbá ezen eszköz alkalmazását;