2022.9.6.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 342/127 2022. február 16., szerda
venni: a határokon átnyúló egészségügyi ellátásról szóló irányelv és a szociális biztonságról szóló rendelet (64); felszólít a határokon átnyúló egészségügyi ellátásról szóló irányelv reformjára, különösen annak érdekében, hogy a nemzeti kapcsolattartó pontok megerősítése révén lehetővé váljon a mobilitás, valamint a rendkívül speciális felszerelésekhez és ellátáshoz való hozzáférés azáltal, hogy több költségvetési forrást biztosítanak számukra, valamint hogy lehetővé váljon olyan bizottsági iránymutatások kidolgozása, amelyek elfogadható és harmonizált felülvizsgálati és jóváhagyási határidőket határoznak meg a szociális biztonságról szóló rendelet értelmében az EU-ban a kezelési idő felgyorsítása érdekében; felszólít a határokon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogokról szóló tájékoztató kampányok számának növelésére, beleértve az egészségügyi szakembereket célzó kampányokat is, valamint az EU határokon átnyúló hozzáférési útvonalaival kapcsolatos tájékoztatás egyablakos rendszerének kialakítására; hangsúlyozza, hogy csökkenteni kell azokat a logisztikai és nyelvi akadályokat, amelyekkel a betegek akkor szembesülnek, amikor egy másik uniós tagállamban veszik igénybe az egészségügyi ellátást; hangsúlyozza, hogy a betegeket egyértelműen tájékoztatni kell az egyes tagállamokra vonatkozó előzetes engedélyezési követelményekről; hangsúlyozza, hogy különleges pénzügyi támogatást kell nyújtani az olyan, alacsony jövedelmű szülők számára, akik a gyermeküket kezelés céljából külföldre kísérik; hangsúlyozza, hogy – a határokon átnyúló egészségügyi ellátásról szóló irányelv és a társadalombiztosítási rendelet egyenlő mértékű figyelembevételével – meg kell könnyíteni a folyamatot a határokon átnyúló egészségügyi ellátási irányelv átfogó felülvizsgálatával azon betegek esetében, akik a kielégítetlen szükségletekre és a potenciális előnyökre tekintettel klinikai vizsgálatok céljából külföldre utaznak, és olyan problémákkal szembesülnek, mint például a hazatérésük utáni nyomon követési protokollok, valamint a klinikai vizsgálatokban való részvételükkel kapcsolatos költségeknek a nemzeti biztosítási ügynökségek általi fedezésének tisztázatlan volta; hangsúlyozza, hogy szükség van a határokon átnyúló klinikai vizsgálatokhoz való hozzáférés tisztázására, mivel ez a határokon átnyúló egészségügyi ellátásról szóló irányelvben nem egyértelmű; hangsúlyozza, hogy a kezeléssel kapcsolatos valamennyi költséget a kezelés megkezdése előtt kell finanszírozni, hogy elkerülhető legyen az alacsony jövedelmű betegek kirekesztése; felhívja a Bizottságot, hogy a meglévő keretek következő felülvizsgálatával összefüggésben vegye fontolóra a határokon átnyúló egészségügyi ellátáshoz való hozzáférésre vonatkozó egységes engedélyezési és visszatérítési szabályok létrehozását, beleértve a másodvéleményhez való jogot is; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy működjenek együtt a Bizottság e-egészségügyi stratégiájának 2018-tól kezdődő rendszeres értékelésével kapcsolatban, hogy regionális, nemzeti és uniós szinten biztosítsák a rákos betegek összekapcsolt elektronikus egészségügyi nyilvántartásait, a jobb interoperabilitást, valamint jobb adatminőséget, adatvédelmet és biztonságot, szigorúan betartva a betegek egészségügyi adatainak védelmére és biztonságára vonatkozó szabályokat; megállapítja, hogy a Rákegyenlőtlenségi Regiszter a jelentéstétel és az e területen elért javulás mérésének eszköze lehet;
63. megállapítja, hogy a rákos betegek számára fontos a gyorsan alkalmazott kezelés és a releváns orvosi vizsgálatok időben történő elvégzése, mivel minél több idő telik el, annál inkább előrehalad a betegség, ami veszélyezteti a betegek túlélését; sajnálja, hogy egyes tagállamokban az állami források nem elegendőek az időben történő felismerés és kezelés biztosításához, ami miatt az állami társadalombiztosításra szoruló betegek túlélési esélyei csökkennek, és így nem marad más lehetőségük, mint a magánszektor;
64. felszólít arra, hogy a 2005/36/EK irányelvben (65) előírtaknak megfelelően vegyék fontolóra a rákgyógyítás terén szerzett egészségügyi képesítések kölcsönös elismerését az egész EU-ban, valamint egy közös elismerési rendszer bevezetését a nem uniós országok számára, biztosítva, hogy ez elősegítse a képesítések elismerését az onkológiai szakterületeken is; felszólít olyan továbbképzési programok kidolgozására, amelyek lehetővé teszik, hogy azok, akik az onkológia területére kívánnak lépni, ezt karrierjük bármely szakaszában megtehessék;
65. felszólít az orvosi és a gyermekonkológia szakterületként történő teljes körű elismerésére, a felnőttek és gyermeke rákos megbetegedései orvosi kezelésére és felügyeletére vonatkozó páneurópai minőségi előírások megállapítására, valamint a betegek rákspecialistákhoz való hozzáférésének megkönnyítésére, hogy részesülhessenek az innovációk és az olyan komplex kezelések esetében, mint a sejt- és génterápia, az új ígéretes gyógyszerekre vonatkozó klinikai vizsgálatokhoz, egészségügyi technológiákhoz és referenciaközpontokhoz való korai hozzáférés előnyeiből; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell, hogy a visszaeső vagy nehezen kezelhető rosszindulatú daganatos betegségek korai klinikai vizsgálataiban az innovációhoz való hozzáférés a vonatkozó rendelkezések hatálya alá tartozzon;
66. kéri a sebészeti készségek megerősítését az EU-ban a sebészeti onkológia szakterületként történő elismerése, a ráksebészeti páneurópai minőségi előírások megállapítása, a betegek ráksebészeti „nagy volumenű” központokhoz és az innovatív sebészeti eljárásokhoz való hozzáférésének megkönnyítése útján; a magas színvonalú sebészet elismerésére szólít
(64) (65)
Az Európai Parlament és a Tanács 883/2004/EK rendelete (2004.
április 29.) a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról (HL L 166., 2004.4.30., 1. o.).
Az Európai Parlament és a Tanács 2005/36/EK irányelve (2005. szeptember 7.) a szakmai képesítések elismeréséről (HL L 255., 2005.9.30., 22. o.).