2022.9.6.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 342/113 2022. február 16., szerda
szerint a világjárvány idején mintegy 100 millió szűrővizsgálatot nem végeztek el Európában, és egymillió rákos megbetegedést nem diagnosztizáltak; mivel a rákbetegek egyötöde nem kapta meg időben a szükséges sebészeti vagy kemoterápiás kezelést (27); mivel a világjárvány okozta terhek az egészségügyi szakemberekre hárultak, akiknek rendkívül stresszes munkakörnyezetben kellett dolgozniuk; G.
mivel az egészségtudatosság magában foglalja az ismeretek és a készségek megszerzését, a jogok ismeretét és a személyek és a közösség egészségének javítása érdekében történő magabiztos cselekvést; mivel a terv keretében az egészségtudatosság előmozdítására irányuló fellépéseknek a betegek és a polgárok szerepvállalásának növelésére kell összpontosítaniuk a legkorszerűbb kommunikációs eszközök révén, valamint azáltal, hogy építenek azon betegszervezetek és más nem kormányzati szervezetek szakértelmére és együttműködésére, amelyek évek óta az egészségügyi ismeretek terjesztésén és az egészségtudatosság növelésén dolgoznak; mivel a betegek szerepvállalásának növeléséhez szükséges, hogy segítsék őket jogaik megértésében; mivel az egészségtudatosság – és ezen belül a digitális jártasság – növelésére irányuló minden erőfeszítésnek figyelembe kell vennie a kirekesztés által sújtott személyeket, valamint az értelmi fogyatékossággal élő személyek szükségleteit; mivel figyelembe kell venni az informatikai technológiák ismeretében, hozzáférhetőségében és használatában mutatkozó egyenlőtlenségeket, valamint a regionális, nemzeti, társadalmi és gazdasági jellegű különbségeket is; mivel a migránsok, az újonnan érkező lakosok és más kiszolgáltatott csoportok és kisebbségi közösségek elérése érdekében a szükséges információknak a gyakran használt nem uniós nyelveken is rendelkezésre kell állniuk; mivel az egészségtudatosság javítására irányuló erőfeszítések során figyelmet kell fordítani a polgároknak a félretájékoztatás felismerésében történő segítésére is, tekintettel arra, hogy ez milyen káros hatásokkal járhat a rákellátás valamennyi területén, beleértve a megelőzést, az oltásokat és a kezelést is;
H.
mivel az EU-n belüli rákos megbetegedések mintegy 40 %-a megelőzhető; mivel a megelőzés hatékonyabb bármely gyógykezelésnél, és hosszú távon ez a legköltséghatékonyabb rákellenes stratégia; mivel a tervnek foglalkoznia kell a rák valamennyi fő kockázati tényezőjével és meghatározó társadalmi tényezőjével; mivel az Unió kulcsfontosságú szintet képvisel a rák megelőzésében, hiszen jelentős kompetenciákkal rendelkezik, amelyek hatással vannak a rák legtöbb kockázati tényezője szempontjából;
I.
mivel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 21/2019.
számú jelentése szerint a rák a környezetnek tulajdonítható legjelentősebb nem fertőző betegség, és 2016-ban 32 magas jövedelmű európai országban több mint 250 ezer, a környezetnek tulajdonítható, rákos megbetegedés okozta haláleset történt; mivel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség a környezeti levegő szennyezettségét, a vegyi anyagokat, a beltéri tüzelőanyag-égetést és a sugárzást nevezte meg a rák környezeti kockázati tényezőiként;
J.
mivel a levegőszennyezés – a számos forrásból származó szennyező anyagokkal, beleértve az energiát, a közlekedést, a mezőgazdaságot és az ipart – a halálozás egyik fő oka, amely évente 400 000 korai elhalálozást okoz, többek között tüdőrák, szívbetegségek és agyvérzés miatt;
K.
mivel a védőoltással megelőzhető betegségek elleni megerősített együttműködésről szóló bizottsági közlemény (COM(2018)0245) uniós iránymutatás kidolgozását javasolja az immunizációs programok hatékony nyomon követésére szolgáló átfogó elektronikus immunizációs információs rendszerek nemzeti szintű létrehozásához; mivel ennek során teljes mértékben tiszteletben kell tartani az adatvédelmi szabályokat; mivel a humán papillomavírus (HPV) egy nemi úton terjedő fertőzés, amely világszerte a nők és a férfiak rákos megbetegedéseinek közel 5 %-áért felel, többek között méhnyakrákot, száj- és garatüregi rákot, valamint végbél-, pénisz-, vagina- és szeméremtesti rákot is okozhat; mivel a méhnyakrák mint közegészségügyi probléma felszámolására irányuló, 2030-ra kitűzött WHO-célok elérése érdekében szükséges mind a lányok HPV elleni beoltására vonatkozó célok elérése, mind pedig a magas színvonalú, szervezett méhnyakrákszűrés bevezetése; mivel a tagállamokban aggasztóan alacsony a HPV-átoltottsági ráta; mivel sajnálatos módon a tagállamok között jelentős eltérések mutatkoznak az átoltottság terén, amelynek mértéke a 30 % alatti és a 70 % feletti arány között mozog (a népesség immunitásának eléréséhez szükséges szint 70 %); mivel a Helicobacter pylori világszerte a fertőzésből eredő rákos megbetegedések, főként a nem gyomorszáji gyomor-adenokarcinóma legfőbb oka;
L.
mivel az endokrin rendszert érintő egyes rákos megbetegedések (például a pajzsmirigyrák, a mellrák és a hererák) egyre nagyobb számban fordulnak elő; mivel a hormonfüggő rákos megbetegedések endokrin kezelése az endokrin rendszert érintő mellékhatásokkal járhat; mivel a rákkezeléseknek hosszú távú következményeik lehetnek, mint például a ráktúlélőknél fellépő endokrin komorbiditás; mivel az elhízás számos – többek között az endokrin rendszert érintő – rákbetegség ismert kockázati tényezője; mivel az endokrin károsító anyagoknak való kitettség ismerten
(27)
https://www.europeancancer.org/resources/201:time-to-act.html https://www.europeancancer.org/timetoact/impact/data-intelligence