C 342/92
HR
Službeni list Europske unije
6.9.2022.
srijeda, 16. veljače 2022.
K. budući da se Mišljenje Revizorskog suda br. 11/2020 bavi novom metodom izračuna vlastitih sredstava koja se temelje na PDV-u; budući da se u tom mišljenju navodi da se prijedlogom „znatno pojednostavnjuje izračun vlastitih sredstava država članica koja se temelje na PDV-u u odnosu na trenutačni sustav”, ali se utvrđuje „rizik od toga da konačna višegodišnja ponderirana prosječna stopa možda neće biti reprezentativna za sve države članice”; L. budući da su zbog socioekonomske krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19 bili potrebni znatni fiskalni i proračunski napori vlada država članica, među ostalim u obliku pomoći poduzećima; M. budući da su vlastita sredstva koja se temelje na PDV-u 2019.
iznosila 11 % proračuna EU-a, odnosno ukupno 17,8 milijardi EUR; N. budući da je Akcijski plan Komisije za pravedno i pojednostavljeno oporezivanje kojim se podupire strategija oporavka dio nove strategije EU-a za pojednostavnjenje oporezivanja i njegovu prilagodbu digitalizaciji gospodarstva i zelenoj tranziciji te za borbu protiv porezne prijevare i utaje poreza; budući da se u tom akcijskom planu kao prioriteti utvrđuju pitanja povezana s PDV-om, s naglaskom na borbi protiv prijevara povezanih s PDV-om i modernizaciji PDV-a na financijske usluge, uzimajući u obzir digitalizaciju gospodarstva; O. budući da su od donošenja Direktive o PDV-u financijske usluge, uz određene iznimke, izuzete od PDV-a zbog toga što podliježu drugim porezima (kao što je porez na premije osiguranja); P. budući da se PDV, kao neizravni porez koji ubire svih 27 država članica, naplaćuje u okviru nekoliko različitih nacionalnih sustava i budući da je moguće utvrditi dobre prakse svih država članica i primijeniti ih na reformu na razini EU-a; budući da bi se nacionalni primjeri trebali smatrati modelima koje treba uzeti u obzir te budući da Komisija mora djelovati kao platforma za razmjenu takvih dobrih praksi; budući da su takav dobar primjer nacionalne zakonodavne promjene koje je uvela jedna država članica, kojima se stvaraju poticaji za potrošače da traže račune u sektorima u kojima je oporezivanje otežano; Q. budući da je opći cilj digitalizacije oporezivanja ključan za jamčenje transparentnosti, jednostavnosti, odgovornosti i automatiziranog izvješćivanja te da je ključan za konačan i pojednostavljen sustav PDV-a otporan na buduće promjene; budući da je pandemija bolesti COVID-19 ubrzala razvoj digitalizacije za sve transakcije; budući da su mala i srednja poduzeća (MSP-ovi) u središtu tog procesa digitalizacije i da bi ih u tom pogledu trebalo poduprijeti u nabavi najnovije tehnologije, znanja i iskustva; R. budući da je PDV na razini Unije uglavnom usklađen i da je izvor vlastitih sredstava za proračun EU-a, za što je potrebna opsežna suradnja na razini Unije; S. budući da Parlament u potpunosti poštuje načelo nacionalne porezne suverenosti;
Stope PDV-a, porezne osnovice i jaz PDV-a u državama članicama 1. pozdravlja općenito pozitivan trend s obzirom na to da se jaz PDV-a u državama članicama smanjio s 20 % 2009.
na 10 % 2019.
godine, što upućuje na to da su prijevare u vezi s PDV-om u Uniji u padu i da je udio prihoda od PDV-a u bruto domaćem proizvodu u porastu; 2. poziva Komisiju i države članice da analiziraju i razmjenjuju najbolje prakse u onim državama članicama koje su uspjele izbjeći veliki jaz PDV-a; podržava cilj osmišljavanja inovativnih poreznih rješenja u skladu s novom gospodarskom, socijalnom i okolišnom situacijom; 3. napominje da bi se prema nekim procjenama prihodovno neutralnom poreznom reformom standardna stopa PDV-a u EU-27 mogla smanjiti u prosjeku za sedam postotnih bodova, uz smanjenje troškova usklađivanja; ističe činjenicu da se prema tim procjenama opseg smanjenja razlikuje među državama članicama EU-a, od 2 postotna boda (u Estoniji) do 13 postotnih bodova (u Grčkoj); napominje da to nije jedini način za rješavanje problema složenosti poreznog sustava; primjećuje da bi niža standardna stopa PDV-a mogla donijeti koristi potrošačima, posebno kućanstvima s niskim dohotkom; ističe da države članice imaju mogućnost istražiti koje bi koristi jedinstvena snižena standardna stopa imala za pošteno tržišno natjecanje na njihovu tržištu;