6.9.2022.
HR
Službeni list Europske unije
C 342/271 četvrtak, 17. veljače 2022.
1. pozdravlja činjenicu da je predsjednica von der Leyen 2022. godinu proglasila Europskom godinom mladih; smatra da bi se u 2022. godini trebalo pružiti dodatan poticaj pravilnoj i potpunoj provedbi europske strategije za mlade ambicioznim mjerama za rješavanje izazova s kojima se mladi suočavaju, a posebno negativnih utjecaja pandemije bolesti COVID-19, koja još traje, kao i konkretnom provedbom ostalih postojećih instrumenata kao što je pojačana Garancija za mlade s ciljem borbe protiv nezaposlenosti i utjecaja bolesti COVID-19 na društvo; poziva Komisiju i Vijeće da zajamče da su sve politike usmjerene na mlade međusektorske prirode te da uzmu u obzir raznolikost mladih u cijeloj Europi i izazove s kojima se oni suočavaju; smatra da bi Europska godina mladih trebala doprinijeti provedbi načela 1. i 3. europskog stupa socijalnih prava;
2. naglašava da su mnogi građani već ostali bez posla uslijed krize uzrokovane bolešću COVID-19, a posebno mladi, koji se češće zapošljavaju na nesigurnim radnim mjestima, za koje je vjerojatnije da će imati ugovore na određeno ili na nepuno radno vrijeme te koji nemaju ušteđevinu; u tom kontekstu pozdravlja planove Komisije da ojača Garanciju za mlade i poziva Komisiju i države članice da daju prioritet borbi protiv nezaposlenosti mladih;
3.
s velikom zabrinutošću primjećuje visoku razinu nezaposlenosti mladih u nizu država članica i nesigurnost ugovora o radu mladih radnika, posebno u sektorima koji su ozbiljno pogođeni bolešću COVID-19; poziva na jačanje instrumenta Garancije za mlade koji za cilj ima smanjenje dugoročne nezaposlenosti i nezaposlenosti mladih za najmanje 50 % do 2030., te koji uključuje kriterije za otvaranje kvalitetnih novih radnih mjesta u skladu s ciljem održivog razvoja br. 8.
Programa UN-a za održivi razvoj do 2030.; smatra da je vrijeme da Garancija za mlade postane obvezujuća i uključiva za sve države članice, uključujući aktivne mjere informiranja mladih koji ne rade, nisu u sustavu redovitog obrazovanja te nisu u sustavu obrazovanja odraslih, kao i mladih u nepovoljnom socioekonomskom položaju, poput mladih osoba s invaliditetom, pripadnika zajednice LGBTIQ+ i Roma;
4. pohvaljuje uključivanje mentalnog zdravlja među prioritetne ciljeve za mlade utvrđene u okviru Europske godine mladih te poziva Komisiju da da prednost mentalnom zdravlju i u predstojećoj strategiji EU-a za skrb; naglašava da se mora razmotriti veza između socioekonomskih čimbenika kao što su nezaposlenost, nesigurnost stanovanja, mentalno zdravlje i dobrobit kako bi se zajamčio holistički i sveobuhvatni pristup mentalnom zdravlju na razini EU-a; ističe da nesigurnost u pogledu budućnosti, uključujući utjecaj klimatskih promjena, narušava mentalno zdravlje mladih; stoga poziva države članice da mentalno zdravlje učine sastavnim dijelom socioekonomskog oporavka EU-a od pandemije i prioritetom zaštite zdravlja na radu, posebno u obrazovnom i radnom okruženju; poziva na to da skrb o mentalnom zdravlju bude dostupna i cjenovno pristupačna za sve dobne skupine, posebno za mlade i djecu, te da se zdravstvene nejednakosti rješavaju pružanjem odgovarajuće potpore ranjivim skupinama mladih; poziva Komisiju da provede temeljitu studiju različitih uzroka psiholoških smetnji koje osjećaju mladi u Europi;
5. naglašava ključnu ulogu koju mladi moraju imati u oblikovanju politika zapošljavanja i socijalnih politika u Europi; pozdravlja dijalog EU-a s mladima, rad s mladima i organizacije mladih koje približavaju EU mladima, pod uvjetom da nakon procesa sudjelovanja mladih uslijede konkretne inicijative donositelja odluka; potiče promicanje načela zajedničkog upravljanja u razvoju politika za mlade pri čemu su u taj proces uključeni mladi i njihovi predstavnici; poziva Komisiju da prepozna pozitivan utjecaj trećeg sektora, uključujući organizacije mladih, te mogućnosti za neformalno i formalno učenje koje se nude putem, primjerice, volontiranja i sudjelovanja mladih, te da formalno prizna znanja i vještine koje su mladi na taj način stekli kako bi im se pomoglo da ojačaju svoje perspektive na tržištu rada; potiče priznavanje građanskog angažmana kao meritornog radnog iskustva pri postupku zapošljavanja; poziva Komisiju da razmotri mogućnost pružanja potpore projektu Europskih prijestolnica mladih kao nastavku Europske godine mladih; poziva Komisiju i države članice da razmotre mogućnost klauzule o mladima kojom bi se prilikom predlaganja novih inicijativa ocjenjivao njihov utjecaj na mlade u svim područjima politike;
6.
ističe da je potrebno da države članice nastave ulagati dovoljno sredstava iz fonda ESF+ u mjere kojima se podupire zapošljavanje mladih; naglašava stoga da države članice moraju moraju rasporediti najmanje 15 % sredstava pod zajedničkim upravljanjem u okviru fonda ESF+ za ciljane mjere i strukturne reforme za potporu kvalitetnom zapošljavanju mladih; podsjeća na potrebu za obvezujućom, učinkovitijom i uključivijom Garancijom za mlade unutar jasnog okvira kriterija kvalitete kojim se osiguravaju plaćena stažiranja, naukovanja i pripravništva za sve mlade koji ne rade, nisu u sustavu redovitog obrazovanja te nisu u sustavu obrazovanja odraslih;