C 342/10
HR
Službeni list Europske unije
6.9.2022.
utorak, 15. veljače 2022.
37. ponavlja da je 30 % višegodišnjeg financijskog okvira i 37 % instrumenta NextGenerationEU namijenjeno za djelovanje u području klime, dok je 20 % instrumenta NextGenerationEU dodijeljeno za digitalnu tranziciju; poziva Komisiju da prati i državama članicama pruža smjernice i preporuke kako bi se zajamčio razvoj potrebnih vještina za postizanje dvostruke zelene i digitalne tranzicije; izražava žaljenje zbog isključivanja urbanih područja u kontekstu instrumenta NextGenerationEU i stoga poziva na bolju uključenost i sudjelovanje velikih i malih gradova te funkcionalnih urbanih područja u planiranje i provedbu planova za oporavak i otpornost;
38. naglašava potrebu za sadnjom većeg broja drveća i postavljanjem zelenih krovova jer se ozelenjivanjem gradova pruža važna rekreativna vrijednost za ljude te se smanjuje temperatura, apsorbira prekomjerna kišnica i stoga se suzbijaju učinci klimatskih promjena i gubitak biološke raznolikosti; ističe da će se prilagodbom zgrada kako bi se smanjila potrošnja energije i redizajniranjem gradova kako bi se povećale zelene površine i promicalo pješačenje i biciklizam, ostvariti uštede, otvoriti nova radna mjesta, pomoći u borbi protiv energetskog siromaštva i ostvariti klimatske koristi;
39. naglašava da je predanost urbanih područja ključna za prelazak na klimatski neutralno društvo i na prosperitetno, pravedno, održivo i konkurentno gospodarstvo; napominje da u određenim slučajevima lokalnim vlastima nedostaju stručno znanje, ljudski resursi i pristup visokokvalitetnim podacima koji su potrebni za pokretanje djelovanja i postizanje napretka; stoga smatra da se izgradnja kapaciteta, tehnička potpora i financiranje moraju u potpunosti iskoristiti kako je dogovoreno u Uredbi o zajedničkim odredbama za gradske i prigradske vlasti kako bi se postigli ciljevi europskog zelenog plana i smatra da gradske vlasti ubuduće moraju imati izravan pristup financiranju EU-a;
Inovativni gradovi
40. naglašava da je digitalizacija pomogla u rješavanju određenih neposrednih izazova koji su proizišli iz pandemije, osobito tijekom razdoblja zabrane kretanja, te da je među brojnim nejednakostima koje je istaknula pandemija bolesti COVID-19 digitalni jaz ozbiljna nejednakost; primjećuje da je pandemija ubrzala digitalizaciju te da je tehnologija postala nužna za rad na daljinu, školovanje kod kuće, e-trgovinu, e-zdravstvo, e-upravu, digitalnu demokraciju i digitalnu zabavu; poziva Komisiju da pomno prati taj razvoj događaja i da zajamči potpunu usklađenost s pravnom stečevinom Unije, posebno u pogledu radničkih i socijalnih prava; podsjeća da digitalizacija i digitalna povezivost moraju biti prioritet lokalnih zajednica u njihovu oporavku; ponovno ističe važnost postojanja odgovarajućeg zakona o tržišnom natjecanju i okvira za državne potpore kojim se državama članicama pruža potpuna fleksibilnost u skladu s pravilima o državnim potporama kako bi se poduprlo gospodarstvo tijekom pandemije koronavirusa, osobito uvođenjem infrastrukture za brze širokopojasne i 5G mreže u svim gradovima neovisno o njihovoj veličini; poziva države članice da podrže povezivost, pruže opremu i osiguraju prisutnost osposobljenog osoblja u javnim, socijalnim i obrazovnim institucijama;
41. poziva na to da se uvedu mjere i politike za pravednu digitalnu tranziciju, koje bi se trebale provoditi na različitim razinama, od gradova do samog EU-a; poziva na priznavanje digitalne uključenosti kao prava svih generacija te na jasno opredjeljenje za postizanje univerzalne internetske povezivosti za gradove;
42. naglašava da bi trebalo poboljšati digitalnu pismenost kako bi se proširio pristup novim mogućnostima; smatra da se ulaganje u obrazovanje i osposobljavanje mora potaknuti sveobuhvatnim programima za usavršavanje, prekvalifikaciju i cjeloživotno učenje radnika u javnim i privatnim sektorima, koji odgovaraju promjenama u potražnji za vještinama; poziva na poticanje žena i djevojčica u obrazovanju i karijerama u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM);
43.
podsjeća da urbani turizam ima ključnu ulogu u osmišljavanju urbanih politika; ističe da je u većini gradova EU-a nakon pandemije došlo do pada turizma i da su morali potražiti nove i održivije načine rada za obnovu turizma, što je dovelo do veće upotrebe novih digitalnih tehnologija koje su omogućile bolje upravljanje urbanim prostorima i kretanjem urbanih turista kako bi se spriječilo stvaranje velikih skupina osoba i kako bi se spriječile rizične situacije u kontekstu pandemije;
44.
ističe da knjižnice i kulturni centri osiguravaju digitalnu i socijalnu uključenost, cjeloživotno učenje i mogućnosti zapošljavanja za urbane zajednice i skupine i nepovoljnom položaju; nadalje, skreće pozornost na potrebu za dodatnim prostorima osobne i političke razmjene mišljenja;