6.9.2022
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
C 342/55 Keskiviikko 16. helmikuuta 2022
tutkimuksen tulokset, ja kehitetään lajikohtaisia direktiivejä ottaen asianmukaisesti huomioon kotieläintuotannon luonne, eläinten elämän eri vaiheet, tiloilla noudatettavat muut kuin kotieläintuotantoa koskevat käytännöt, perinteet ja alueelliset olosuhteet sekä maaperä- ja ilmasto-olosuhteiden moninaisuus;
37. panee merkille, että nykyinen eläinten hyvinvointia koskeva EU:n lainsäädäntö ei ole kattava, ja kehottaa komissiota arvioimaan eläinten hyvinvointia koskevan erityislainsäädännön tarvetta ja vaikutuksia uusimman tieteellisen tiedon valossa sellaisten elintarviketuotannossa käytettävien lajien osalta, jotka eivät tällä hetkellä kuulu lajikohtaisen lainsäädännön soveltamisalaan; panee merkille, että yleisdirektiivissä, sioista annetussa neuvoston direktiivissä 2008/120/EY, broilereista annetussa neuvoston direktiivissä 2007/43/EY ja munivista kanoista annetussa neuvoston direktiivissä 1999/74/EY ei ole eläinperusteisia hyvinvointi-indikaattoreita; toteaa lisäksi, että ympäristöolosuhteiden, kuten ilmanlaadun (typpi, hiilidioksidi, pöly), valaistuksen (kesto, kirkkaus) ja mahdollisimman vähäisen melun, täytäntöönpanoa ja seurantaa koskevien mitattavissa olevien vaatimusten puuttuminen vaikuttaa eläinten hyvinvointiin ja vääristää lisäksi kilpailua tulkinnanvaran vuoksi; kehottaa komissiota laatimaan täytäntöönpanokelpoisia ja mitattavissa olevia indikaattoreita, joiden olisi oltava lajikohtaisia ja tieteellisesti ajan tasalla;
38. kehottaa komissiota selventämään jäsenvaltioiden seurantaan tarkoitettua kehystään ja varmistamaan, että haitallisiin käytäntöihin puututaan ja että rikkomusmenettelyjä käynnistetään, jos lainsäädäntöä ei noudateta; korostaa kotieläintuotannossa käytettävien täsmätekniikoiden merkitystä, mukaan lukien tuotantoeläinten terveyden ja hyvinvoinnin seurantavälineiden tarjoamat mahdollisuudet, sillä ne auttavat ehkäisemään ja valvomaan paremmin tautien puhkeamista tiloilla; korostaa, että eläinten hyvinvointia koskevan lainsäädännön noudattamatta jättäminen johtuu monista tekijöistä, muun muassa eläinperusteisista indikaattoreista, joita ei voida panna täytäntöön eikä mitata; toteaa, että tarkastustiheys vaihtelee eri jäsenvaltioissa vähintään prosentista enintään 30 prosenttiin; on huolissaan siitä, että tarkastustiheyden suuri vaihtelu johtaa joko valvonta-asetuksen (19) noudattamatta jättämiseen tai aiheuttaa kasvattajille huomattavia paineita; kehottaa sen vuoksi komissiota ja jäsenvaltioita yhdenmukaistamaan valvonta-asetuksen täytäntöönpanoa, jotta voidaan vähentää tarkastustiheyden vaihtelua jäsenvaltioiden ja kotieläintuotannon alojen välillä; kehottaa komissiota raportoimaan parlamentille vuosittain toimistaan ja jäsenvaltioiden toimista, joilla pyritään parantamaan tiloilla pidettävien eläinten hyvinvointia EU:ssa;
39. kehottaa komissiota liittämään kaikkiin päätöksiin tieteellisen arvioinnin ja vaikutustenarvioinnin (mukaan lukien ympäristöön liittyvät sekä taloudelliset ja sosiaaliset vaikutukset), joissa olisi otettava huomioon EU:n kunkin alan kotieläintuotannon menetelmien moninaisuus ja analysoitava sekä eläinten tilannetta (lajeittain ja tuotantovaiheittain) että kasvattajien tilannetta, jotta voidaan ottaa huomioon kansalaisten odotukset ja luoda tehokas kasvatusjärjestelmä, jolla varmistetaan, että eläimet elävät suotuisissa olosuhteissa, eläinten hyvinvointia kunnioitetaan ja toiminta on kasvattajille taloudellisesti kannattavaa;
40. korostaa, että jäsenvaltioiden olisi säädettävä asiaankuuluvista valvontajärjestelmistä, jotka voitaisiin yhdenmukaistaa jäsenvaltioiden kesken, ja että jäsenvaltioiden on aina varmistettava EU:n lainsäädännön tinkimättömän noudattamisen valvonta; kehottaa komissiota toimittamaan parlamentille säännöllisesti raportteja eläinten hyvinvointia koskevan EU:n lainsäädännön täytäntöönpanosta ja sen valvonnasta ja määrittelemään puutteita ja esittämään tietoja rikkomuksista jäsenvaltion, lajien ja rikkomustyypin mukaan eriteltyinä;
41. kehottaa komissiota parantamaan yhteistyötä kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien välillä ja helpottamaan eri sidosryhmien välistä vuoropuhelua jäsenvaltioissa, jotta ne voivat yhdessä pohtia kotieläintuotantojärjestelmien kehittämistä; kannustaa jakamaan ”hyviä” käytäntöjä kotieläintuotannon alojen ja jäsenvaltioiden välillä; kehottaa kehittämään välineitä, joilla kannustetaan uraauurtavia kasvattajia osallistumaan kehityshankkeisiin; kehottaa ottamaan kasvattajat ja eläinten hyvinvointiin erikoistuneet tutkijat mukaan Euroopan eri alueilla toteutettavien tutkimusten kaikkiin vaiheisiin; toivoo, että tutkimusasiakirjat ja hyvien käytäntöjen levittämistä koskevat asiakirjat käännetään kaikille Euroopan unionin kielille; panee merkille tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman Horisontti Eurooppa tarjoamat mahdollisuudet, ja odottaa, että jäsenvaltioiden välistä tarkoituksenmukaista tasapainoa hankkeiden saannissa; kannustaa komissiota edistämään tulossuuntautunutta lähestymistapaa, joka tarjoaa asianmukaisen ympäristön jäsenvaltioiden edustajien, tieteellisten elinten, sidosryhmien, kasvattajien ja kansalaisjärjestöjen yhteen kokoamiselle sekä näkemysten ja parhaiden käytäntöjen vaihdolle, jotta eläinten hyvinvointia koskeva lainsäädäntö voidaan panna yhtenäisemmin täytäntöön kaikissa jäsenvaltioissa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden mukaisesti;
(19)
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/625, annettu 15. maaliskuuta 2017, virallisesta valvonnasta ja muista virallisista toimista, jotka suoritetaan elintarvike- ja rehulainsäädännön ja eläinten terveyttä ja hyvinvointia, kasvien terveyttä ja kasvinsuojeluaineita koskevien sääntöjen soveltamisen varmistamiseksi (EUVL L 95, 7.4.2017, s. 1).