6.9.2022
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
C 342/271 Torstai 17. helmikuuta 2022
1. suhtautuu myönteisesti siihen, että puheenjohtaja von der Leyen julisti vuoden 2022 Euroopan nuorison teemavuodeksi; katsoo, että vuonna 2022 olisi annettava lisäpontta Euroopan nuorisostrategian asianmukaiseen ja täysimääräiseen täytäntöönpanoon kunnianhimoisilla toimilla, joilla vastataan nuorten kohtaamiin haasteisiin, erityisesti meneillään olevan covid-19-pandemian kielteisiin vaikutuksiin, sekä muiden olemassa olevien välineiden, kuten vahvistetun nuorisotakuun, konkreettisen täytäntöönpanon avulla covid-19:n työllisyysvaikutusten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi; kehottaa komissiota ja neuvostoa varmistamaan, että kaikki nuorisoon kohdistuvat politiikat ovat monialaisia, ja ottamaan huomioon nuorten moninaisuuden eri puolilla Eurooppaa ja heidän kohtaamansa haasteet; katsoo, että teemavuoden olisi edistettävä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden 1 ja 3 täytäntöönpanoa;
2. korostaa, että covid-19-kriisi on jo jättänyt monia työttömäksi, erityisesti nuoria, jotka ovat useammin epävarmoissa työsuhteissa, työskentelevät todennäköisemmin määräaikaisessa työsuhteessa tai osa-aikaisesti ja ovat vailla säästöjä; suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti komission suunnitelmiin vahvistaa eurooppalaista nuorisotakuuta ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita asettamaan nuorisotyöttömyyden torjunnan etusijalle;
3. panee erittäin huolestuneena merkille nuorisotyöttömyyden korkean tason useissa jäsenvaltioissa ja nuorten työntekijöiden työsopimusten haurauden erityisesti aloilla, joihin covid-19 vaikuttaa vakavasti; kehottaa vahvistamaan nuorisotakuuvälinettä, jonka tavoitteena on vähentää pitkäaikaistyöttömyyttä ja nuorisotyöttömyyttä vähintään 50 prosentilla vuoteen 2030 mennessä ja joka sisältää myös kriteerit laadukkaiden työpaikkojen luomiselle YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman kestävän kehityksen tavoitteen 8 mukaisesti; katsoo, että on aika tehdä vahvistetusta nuorisotakuusta kaikkia jäsenvaltioita sitova ja osallistava, mihin kuuluvat aktiiviset tiedotustoimet, jotka suunnataan pitkään työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olleisiin ja sosioekonomisesti heikommassa asemassa oleviin nuoriin, kuten vammaisiin nuoriin, nuoriin hlbtiq+-henkilöihin ja romaninuoriin;
4. antaa tunnustusta mielenterveyden ottamiselle yhdeksi nuorisotavoitteiden prioriteeteista, kuten teemavuoden yhteydessä on määritelty, ja kehottaa komissiota myös asettamaan mielenterveyden etusijalle tulevassa EU:n hoito­ strategiassa; korostaa, että sosioekonomisten tekijöiden, kuten työttömyyden, asumisen epävarmuuden sekä mielen­ terveyden ja hyvinvoinnin, välisiin yhteyksiin on puututtava, jotta EU:n tasolla varmistetaan kokonaisvaltainen ja kattava lähestymistapa mielenterveyteen; korostaa, että tulevaisuutta koskevalla epävarmuudella, myös ilmastonmuutoksen vaikutuksilla, on haitallinen vaikutus nuorten mielenterveyteen; kehottaa jäsenvaltioita näin ollen tekemään mielen­ terveydestä olennaisen osan EU:n sosioekonomista elpymistä pandemiasta ja työterveyden painopistealueen etenkin kouluja työympäristöissä; kehottaa varmistamaan, että mielenterveyspalvelut ovat kaikkien ikäryhmien, erityisesti nuorten ja lasten, saatavilla ja että ne ovat kohtuuhintaisia, ja puuttumaan terveyseroihin tarjoamalla asianmukaista tukea haavoittuvassa asemassa oleville nuorisoryhmille; kehottaa komissiota tekemään perusteellisen tutkimuksen nuorten psyykkisen pahoinvoinnin eri syistä Euroopassa;
5. korostaa, että nuorilla on oltava keskeinen asema työllisyys- ja sosiaalipolitiikkojen laatimisessa Euroopassa; pitää myönteisenä EU:n nuorisovuoropuhelua sekä nuorisotyötä ja nuorisojärjestöjä, jotka tuovat EU:ta lähemmäs nuoria edellyttäen, että päätöksentekijät toteuttavat nuorten osallistumisprosessien jälkeen konkreettisia aloitteita; kannustaa edistämään nuorisopolitiikan kehittämisen yhteydessä yhteisen hallinnoinnin periaatetta, jossa nuoret ja heidän edustajansa otetaan mukaan kehittämistyöhön; kehottaa komissiota tunnustamaan kolmannen sektorin, myös nuorisojärjestöjen, myönteiset vaikutukset sekä epävirallisen ja arkioppimisen mahdollisuudet, joita ne tarjoavat muun muassa vapaaeh­ toistoiminnan ja nuorten osallistumisen muodossa, ja tunnustamaan virallisesti tiedot ja taidot, jotka nuoret kolmannen sektorin kautta saavat, jotta nuoria voidaan auttaa parantamaan näkymiään työmarkkinoilla; kannustaa tunnustamaan kansalaistoiminnan ansiokkaana työkokemuksena työhön palkattaessa; kehottaa komissiota harkitsemaan Euroopan nuorisopääkaupunki -hankkeen tukemista jatkona Euroopan nuorison teemavuodelle; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita harkitsemaan nuorisolauseketta aloitteiden nuoriin kohdistuvien vaikutusten arvioimiseksi, kun politiikan aloilla esitetään uusia aloitteita;
6. korostaa, että jäsenvaltioiden on jatkossakin investoitava riittävästi ESR+:n varoja nuorten työllistymistä tukeviin toimenpiteisiin; korostaa, että jäsenvaltioiden on näin ollen osoitettava vähintään 15 prosenttia yhteistyössä hallinnoitavista ESR+:n määrärahoista kohdennettuihin toimiin ja rakenneuudistuksiin, joilla tuetaan nuorten laadukkaita työpaikkoja; muistuttaa, että tarvitaan sitovaa, tehokkaampaa ja osallistavampaa nuorisotakuuta, joka tarjoaa kaikille työelämän ja koulutuksen ulkopuolella oleville ryhmille palkallisia harjoittelu-, oppisopimus- ja työharjoittelujaksoja selkeiden laatukriteerien puitteissa;