6.9.2022
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
C 342/19 Tiistai 15. helmikuuta 2022
koskevasta OECD:n ja G20-ryhmän osallistavasta kehyksestä saatetaan osaksi EU:n lainsäädäntöä, kuten komission puheenjohtaja ilmoitti unionin tilaa koskevassa aiekirjeessään vuonna 2021; kehottaa neuvostoa hyväksymään tällaiset ehdotukset nopeasti, jotta ne tulisivat voimaan vuonna 2023; kehottaa jäsenvaltioita harkitsemaan, että vastaavia kansainvälisiä sopimuksia tehtäisiin myös muuntyyppisistä sopivista veroista;
Suositukset ja uudistettavat osa-alueet 17. huomauttaa, että sisämarkkinoiden toiminnan kannalta erittäin tärkeillä aloilla, kuten verotuksen ja pää­ omamarkkinaunionin yhteydessä, yhdenmukaistamista on tarpeen lisätä joko jäsenvaltioiden välisellä paremmalla koordinoinnilla tai EU:n toimilla; 18. painottaa, että jäsenvaltiot käyttävät edelleen monenlaisia kriteerejä verotuksellisen kotipaikan määrittämisessä, mikä aiheuttaa riskin kaksinkertaisesta verotuksesta tai kaksinkertaisesta verottamatta jättämisestä; palauttaa tässä yhteydessä mieliin komission heinäkuussa 2020 laatimassa toimintasuunnitelmassa kuvatut aloitteet ja toteaa, että komissio aikoo tehdä vuoteen 2022 tai 2023 mennessä lainsäädäntöehdotuksen sen selventämiseksi, missä maassa EU:ssa rajatylittävää toimintaa harjoittavien veronmaksajien verotuksellisen kotipaikan katsotaan sijaitsevan; odottaa kiinnostuneena tätä ehdotusta, jolla olisi pyrittävä varmistamaan verotuksellisen kotipaikan johdonmukaisempi määrittäminen sisämarkki­ noilla; 19. toteaa, että digitalisaatio ja voimakas tukeutuminen aineettomiin hyödykkeisiin asettavat haasteita nykyiselle verojärjestelmälle ja edellyttävät pitkälle menevää toimintapolitiikan koordinointia ja yhdenmukaistamista, jotta voidaan luoda tasapuoliset toimintaedellytykset ja varmistaa, että digitaalialan yritykset antavat reilun panoksen niille yhteiskunnille, joissa ne harjoittavat liiketoimintaa; panee merkille, että eräät jäsenvaltiot ovat kiirehtineet asiassa ja ottaneet käyttöön kansallisia digitaaliveroja EU:n ja OECD:n tasoilla parhaillaan käytävistä neuvotteluista huolimatta; toteaa, että tällä on ollut myönteinen vaikutus kansainväliseen keskusteluun; korostaa, että tällaisista kansallisista toimenpiteistä olisi luovuttava vaiheittain sitten, kun käyttöön on otettu toimiva kansainvälinen ratkaisu; 20. muistuttaa, että EU sopi uuden digitaaliveroon perustuvan omien varojen lähteen käyttöönotosta NextGeneratio­ nEU-elpymisvälineen rahoittamiseksi, ja kehottaa komissiota esittämään vaihtoehtoisia ehdotuksia, jotka ovat sopusoinnussa kansainvälisten sitoumusten kanssa; 21. pitää valitettavana, että erot lähdeverotuksessa ja lähdeveron palautusmenettelyissä ovat edelleen huomattava este pääomamarkkinaunionin tiiviimmälle yhdentymiselle; suhtautuu myönteisesti komission ilmoitukseen, että se aikoo ehdottaa lainsäädäntöaloitetta yhteisen, standardisoidun ja EU:n laajuisen järjestelmän käyttöönottamiseksi alennetun lähdeverokannan soveltamiseksi tulon lähteellä; 22. pitää valitettavana velanoton suosimista yritysverotuksessa, sillä se sallii korkomaksujen avokätiset verovähennykset, kun taas oman pääoman ehtoisen rahoituksen kustannuksia ei voida vähentää samalla tavalla; korostaa, että oman pääoman ehtoiseen rahoitukseen turvautuvat yritykset ovat rakenteellisesti epäedullisessa asemassa erityisesti, jos ne ovat nuoria ja pieniä yrityksiä, joilla on heikot luotonsaantimahdollisuudet; toteaa, että velanoton suosiminen yritysverotuksessa saattaa kannustaa yrityksiä ottamaan liikaa velkaa; 23. toteaa, että velkarahoituksen edullisessa verokohtelussa on merkittäviä jäsenvaltioiden välisiä eroja; panee merkille, että eräät jäsenvaltiot ovat tilanteen korjaamiseksi ottaneet käyttöön oman pääoman ehtoista rahoitusta koskevia verovähennyksiä; muistuttaa, että joitakin näistä oman pääoman ehtoisen rahoituksen verovähennyksistä on hyödynnetty verotuksen porsaanreikinä, jolloin monikansalliset yritykset ovat voineet keinotekoisesti vähentää kansallisia korkoja; korostaa, että EU:n yhteinen toimintamalli olisi suotavampi vaihtoehto, jotta vältetään vääristymät sisämarkkinoilla; 24. toteaa, että tällaisiin vinoumiin voidaan puuttua joko sallimalla oman pääoman ehtoisen rahoituksen kustannusten uusi verovähennys tai vähentämällä mahdollisuuksia korkovähennykseen; muistuttaa, että parlamentti ehdotti ylimenevien vieraan pääoman menojen vähennyksen rajaamista enintään 20 prosenttiin veronmaksajan tuloksesta ennen korkoja, veroja, poistoja ja kuoletuksia, kun taas neuvosto hyväksyi enintään 30 prosentin korkeamman rajan (10); muistuttaa, että 30 prosentin osuus voi OECD:n mukaan olla liian suuri estääkseen tehokkaasti veropohjan rapautumisen ja voitonsiirron (11);
(10) (11)
Euroopan parlamentin kanta 8. kesäkuuta 2016 ehdotukseen neuvoston direktiiviksi sisämarkkinoiden toimintaan suoraan vaikuttavien veron kiertämisen käytäntöjen torjuntaa koskevien sääntöjen vahvistamisesta (EUVL C 86, 6.3.2018, s. 176).
OECD, Public Discussion Draft – BEPS Action 4: Interest Deductions And Other Financial Payments, 2014.