6.9.2022
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
C 342/7 Tiistai 15. helmikuuta 2022
12. toteaa, että muuttoliike vaikuttaa suoraan kaupunkien osallistavuuteen ja edellyttää räätälöityjä poliittisia toimia; huomauttaa kotouttamista ja osallisuutta koskevan EU:n toimintasuunnitelman 2021–2027 mahdollisuuksista osallistavien ja yhteenkuuluvuutta edistävien yhteiskuntien rakentamisessa ja ohjelmien kohdentamisessa heikoimmassa asemassa oleviin kaupunginosiin; panee myös merkille, että paikallisyhteisöjen omat kehittämisstrategiat ovat keskeinen väline kaupunkialueiden työpaikkojen luomiseen, köyhyyden vähentämiseen ja palvelujen saatavuuden parantamiseen;
13. korostaa, että köyhillä kaupunkialueilla lapsiin kohdistuu usein useita riskitekijöitä, kuten huonot asunnot, syrjintä ja väkivalta sekä lastenhoidon, terveydenhuollon ja koulutuksen kaltaisten palvelujen saatavuuden eriarvoisuus; kehottaa jäsenvaltioita tukemaan paikallisia lapsitakuujärjestelmiä, jotta voidaan vastata lapsiköyhyyden erityishaasteisiin kaupungeissa;
14. korostaa kaupunkien asemaa pyrittäessä sukupuolten tasa-arvoon ja muistuttaa yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen mukaisesti, että kaikissa koheesiopolitiikan puitteissa toteutettavissa toimissa olisi otettava huomioon sukupuolten tasa-arvo ohjaavana periaatteena toimien valmistelu-, täytäntöönpano-, seuranta-, raportointi- ja arviointivaiheissa; korostaa, että sukupuolten välisen kuilun kaventamiseen tähtäävissä koheesiopolitiikan toimissa olisi sovellettava intersektionaalista lähestymistapaa, jossa toteutetaan asianmukaisia toimia estämään kaikenlainen uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuva syrjintä ja joka perustuu sukupuolten tasa-arvoa koskeviin kansallisiin strategiakehyksiin; korostaa lisäksi, että koheesiopolitiikan ohjelmien edunsaajien ei pitäisi soveltaa syrjivää politiikkaa etenkään vähemmistöihin, kuten hlbti-yhteisöön; kannustaa hylkäämään hakemukset mahdollisilta edunsaajilta, myös alue- tai paikallisviranomaisilta, jotka ovat hyväksyneet hlbti-yhteisön jäseniä syrjiviä politiikkoja, kuten alueiden julistamisen ”hlbt-vapaiksi”;
15. korostaa, että terveysriskien lisäksi naiset ovat alttiimpia covid-19-pandemiaan liittyville taloudellisille riskeille; toteaa, että pandemian jälkeisessä tilanteessa naisten tukeminen virallisilla ja epävirallisilla sektoreilla ja naisten parempi integroiminen alue- ja kaupunkikehitystä koskevaan politiikan suunnitteluun, jossa keskitytään sukupuolinäkökohdat huomioon ottavien kaupunkien ja yhteisöjen suunnitteluun, on olennaisen tärkeää kaupunkien talouden elpymisen kannalta;
16. korostaa laajaa sukupuolikohtaisten tietojen vajetta koheesiopolitiikan ja kaupunkisuunnittelun alalla ja kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön tiedonkeruumenetelmiä, jotka käyttävät sukupuolen mukaan eriteltyjä tietoja;
17. painottaa sitä, että covid-19-pandemia on johtanut perheväkivallan lisääntymiseen; kehottaa jäsenvaltioita osoittamaan koheesiopolitiikan rahoitusta ja mobilisoimaan kaupunkiviranomaisia suunnitelmiin, joilla puututaan sukupuolistuneen väkivallan yleiseen lisääntymiseen; kannustaa EU:n kaupunkeja kehittämään, ottamaan käyttöön ja arvioimaan kattavia lähestymistapoja yleisellä paikalla esiintyvän seksuaalisen häirinnän ja sukupuolistuneen väkivallan ehkäisemiseksi ja niihin reagoimiseksi sitoutumalla YK:n naisten maailmanlaajuisen lippulaivahankkeen ”Safe Cities and Safe Public Spaces for Women and Girls” periaatteisiin;
18. kehottaa kaikkia jäsenvaltioita saattamaan pikaisesti päätökseen naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisemistä ja torjumista koskevan Istanbulin yleissopimuksen ratifioinnin; pyytää komissiota ehdottamaan lainsäädäntöä sukupuolistu­ neen väkivallan kaikkien muotojen torjumiseksi ja ryhtymään tarvittaviin toimiin sukupuolistuneen väkivallan yksilöimiseksi uudeksi rikollisuuden alaksi, joka on mainittava SEUT 83 artiklan 1 kohdan luettelossa;
19. panee merkille taakan, joka kohdistuu naisiin tärkeimpinä hoivaajina virallisissa ja epävirallisissa ympäristöissä, ja tämän hoivan yhteiskunnallisen arvon erityisesti covid-19-kriisin aikana; toteaa, että noin 80 prosenttia kaikesta EU:ssa tehdystä hoivatyöstä on (palkatonta) omaishoitoa ja omaishoitajista 75 prosenttia on naisia; korostaa Euroopan rakennerahastojen tärkeää roolia hoivapalveluihin tehtävien investointien turvaamisessa; suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen ehdottaa eurooppalaista hoivastrategiaa;
20. kiinnittää huomiota työttömyyteen ja etenkin nuorisotyöttömyyteen, joka on pahentunut covid-19-pandemian myötä; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan kaupunkiviranomaiset aktiivisesti mukaan suunnittelemaan ohjelmia, joilla vastataan kaupunkien nuorison tarpeisiin, sekä kehittämään politiikkoja, joissa keskitytään nuorten mielenterveyteen ja hyvinvointiin, mikä on erityisen tärkeää covid-19:n jälkeisenä aikana;