6.9.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 342/93 Kolmapäev, 16. veebruar 2022
4. on seisukohal, et paljude vähendatud maksumäärade kohaldamisel on ühiskonnas õiguspärane eesmärk, eelkõige vähendada käibemaksusüsteemi regressiivsust ja aidata saavutada teatavaid riiklikke poliitilisi eesmärke, nagu juurdepääs olulistele kaupadele ja sektoritele, nagu tervishoid ja toit, kuid see süvendab ka maksusüsteemi keerukust ja läbipaistmatust, suurendab nõuete täitmisega seotud kulusid ja võib soodustada pettusi; mõistab, et vähendatud maksumäärade kohaldamine võib tarbijate jaoks kaasa tuua hinnalanguse, kuid sõltub mitmest muust tegurist; märgib seetõttu, et tuleb läbi viia põhjalik analüüs ja mõju hindamine; 5. võtab teadmiseks liikmesriikides kohaldatavate standardmäärade märkimisväärsed erinevused ja keerukuse, mida see süsteemis tekitab, isegi kui see on põhjendatud erinevate riiklike majandussüsteemidega; rõhutab, et seda keerukust süvendavad erinevad viisid, kuidas vähendatud maksumäärasid kohaldatakse, mis on õiguspärane sotsiaalsete ja keskkonnaalaste eesmärkide saavutamiseks; tuletab meelde, et võimalus kohaldada tugevasti vähendatud maksumäära (viies liikmesriigis) või üleminekuperioodi määra (viies liikmesriigis) kujutab endast täiendavat takistust ühtsele ja täielikult koostalitlusvõimelisele ühisele süsteemile; 6. mõistab, et süsteem muutub üha keerulisemaks erinevate maksumäärade tõttu, kuid ka vabastuste ja möönduste tõttu, mis peavad olema erandid; tuletab meelde enne ja pärast 1992. aastat ühinenud liikmesriikide ebavõrdse kohtlemise eriolukorda, mille suhtes kohaldatakse erinevaid norme; kutsub komisjoni üles käsitlema seda küsimust tulevastes seadusandlikes ettepanekutes; 7. märgib, et viimase kahe kümnendi jooksul on komisjon algatanud käibemaksuga seoses peaaegu 200 rikkumisme­ netlust; kutsub komisjoni üles esitama kokkuvõtte nende menetluste peamistest järeldustest, mis on aluseks tulevastele seadusandlikele ettepanekutele, nimelt vähendatud maksumäärade, vabastuste ja ülevõtmata jätmiste kohta; 8. märgib, et COVID-19 pandeemia õigustas käibemaksuga seotud erandite norme, mis tõestab vajadust teatud paindlikkuse järele kiireloomuliste või ootamatute asjaolude korral; nõuab tungivalt, et komisjon võtaks seda arvesse tulevastes käibemaksu käsitlevates seadusandlikes ettepanekutes; 9. tõdeb, et käibemaksulõhe kõigub vastavalt majandustsüklile ning halb maksukuulekus on mõnikord seotud kõrgete harilike käibemaksumäärade, väiksema kohtusüsteemi ja juriidilise tõhususega, nõrgemate õigusasutuste, kõrgema tajutud korruptsiooni taseme ja varimajanduse üldise osakaaluga majanduses laiemalt; 10. märgib murega, et mõned liikmesriigid ei vabasta üldiselt mitterahalisi annetusi käibemaksust, mis viib selleni, et ettevõtjad hävitavad tarbekaupu, eelkõige tagastatud kaupu, kuigi selline vabastus on võimalik kehtiva käibemaksudirektiivi alusel; kutsub komisjoni üles andma liikmesriikidele suunised, mis selgitavad, et mitterahaliste annetuste käibemaksuva­ bastused on kooskõlas kehtiva ELi käibemaksuõigusega, kuni liikmesriigid võtavad vastu nõukogu ettepaneku COM(2018)0020 (artikli 98 lõige 2); 11. peab kahetsusväärseks, et puuduvad andmed piirkondlike erinevuste kohta, mis võiks olla käibemaksulõhe mõõtmise peamine piirang; kutsub komisjoni üles kontrollima, kas piirkondliku käibemaksulõhe mõõtmiste tegemine ja avaldamine võiks olla väärtuslik vahend läbipaistvuse parandamiseks ja käibemaksulõhe vähendamiseks;
Vähendatud maksumäärade mitmekesistamise mõju ettevõtetele 12. on seisukohal, et praegune vähendatud käibemaksumäärade mitmekesistamine tekitab ettevõtjatele täiendavat halduskoormust; märgib, et käibemaksunõuete täitmisega seotud kogukulud ulatuvad liikmesriikides 1 %-st 4 %-ni äriühingu käibest; märgib, et digiteerimine võib oluliselt kaasa aidata nõuete täitmisega seotud kulude vähendamisele ettevõtjate jaoks; 13. tõdeb, et VKEd maksavad proportsionaalselt suuremaid nõuete täitmisega seotud kulusid, kuna need kulud on fikseeritud ega sõltu ettevõtte suurusest ning kõrged nõuete täitmisega seotud kulud on takistuseks ELi siseturule sisenemisel; on sellest tulenevalt seisukohal, et ELis erinevate käibemaksukordade esinemine võib piirata ELi-sisest kaubandust kõigi ettevõtjate, eelkõige VKEde jaoks; märgib siiski, et empiirilised tõendid on ebaselged erinevate käibemaksusüsteemide mõju kohta rahvusvahelisele kaubandusele ja selle kohta, kas need võivad luua ebavõrdseid tingimusi sellises kaubanduses, eelkõige nõuete täitmisega seotud suurte kulude, maksuvabastuste ja puudulike tagastussüsteemide tõttu;