C 342/82
ET
Euroopa Liidu Teataja
6.9.2022
Kolmapäev, 16. veebruar 2022
7. on seisukohal, et väljaastumisprotsessi struktuuri loomise ja selle mõju leevendamise põhipunktideks oli prioriteetide kiire ja kindel kindlaksmääramine seoses Ühendkuningriigi liidust väljaastumisega ja eelkõige miljonite väljaastumisest mõjutatud Ühendkuningriigis elavate ELi kodanike ja ELis elavate Ühendkuningriigi kodanike õiguste kaitse, Iirimaa saare eriolud ja ühtne finantsarveldus; on siiski arvamusel, et läbirääkimiste ajal oleks pidanud valitsema suurem selgus seoses väljaastumislepingu rakendamisest tuleneda võivate vaidlustega, eriti mis puudutab Euroopa Liidu Kohtu rolli;
8. on seisukohal, et ELi ja liikmesriikide sidususe ja kooskõlalisuse säilitamisel, ELi prioriteetide ja huvide edendamisel läbirääkimistel ning liidu õiguskorra tervikluse kaitsmisel oli esmatähtis ülesannete selge jaotus institutsioonide vahel ning komisjoni ja selle pealäbirääkija pretsedenditu kaasav ja läbipaistev lähenemisviis, sealhulgas Euroopa Parlamendi suhtes;
9. tunnustab peamisi institutsionaalseid osalejaid selle eest, et nad tagasid ühtsuse 27 liikmesriigi vahel, samuti liidu institutsioonides ja nende vahel, kes järgisid väljaastumise kui liidu menetluse olemust;
10. on arvamusel, et liidu huve on kaitstud tänu strateegilisele korraldusele ja menetluse eri etappide vahelisele tingimuslikkusele; tuletab eriti meelde läbirääkimiste järjekorda, mis algasid väljaastumiskorda käsitleva kokkuleppega, millel seejärel käsitleti üleminekuperioodi korda ja mis lõppesid kokkuleppega üldise arusaama kohta ELi ja Ühendkuningriigi uuest ja tihedast partnerlusest, tuginedes olulistele edusammudele kodanike õigusi, Iirimaa ja Põhja-Iirimaa küsimust, finantsarveldust ning ELi lepingu artikli 50 lõikes 3 osutatud ajavahemiku pikendamise põhjendatud ja mõttekat kohaldamist käsitlevatel läbirääkimistel;
11. hindab seda, et Ühendkuningriigiga peetud läbirääkimistel seati esikohale kodanike õiguste teema, mis on praegu ja ka tulevikus suur probleem, ning et see väljaastumiskorra peatükk lepiti kokku üsna läbirääkimiste alguses, kuna 19. märtsi 2018. aasta väljaastumislepingu eelnõu esialgne versioon sisaldas täielikult kokkulepitud teist osa kodanike õiguste kohta ning muu hulgas käsitleti selle sätete otsest mõju ja Euroopa Liidu Kohtu pädevust asjaomaste kodanike õigusi käsitlevate sätete suhtes;
12. rõhutab, et liit väljendas protsessi algusest peale selgelt, et Iirimaa saare eriline olukord ning vajadus kaitsta suure reede kokkulepet ja leevendada Ühendkuningriigi väljaastumise mõju Iirimaale on teemad, mis puudutavad ELi tervikuna;
13. on seisukohal, et ajaliselt piiratud üleminekuperiood koos kehtivate ELi reguleerivate, eelarve-, järelevalve-, kohtu- ja jõustamisvahendite ja struktuuride jätkuva kohaldamisega pärast väljaastumist oli mõlema poole huvides ning hõlbustas läbirääkimisi tulevaste suhete üle ja nende loomist;
14. tuletab meelde, et ELi ja Ühendkuningriigi tulevaste suhete raamistik on kindlaks määratud väljaastumislepingule lisatud poliitilises deklaratsioonis, mis sisaldab selgeid sätteid mõlemalt poolelt koostöö kohta välispoliitika, julgeoleku ja kaitse valdkonnas;
15. avaldab kahetsust, et kuna poliitiline deklaratsioon ei ole õiguslikult siduv, oli Ühendkuningriigil õiguslik alus mitte käsitleda selle sisu olulisi osi, eriti neid, mis on seotud välis- ja julgeolekupoliitikaga, mis seetõttu ei olnud läbirääkimiste osa;
Väljaastuv liikmesriik
16. on siiski arvamusel, et väljaastumisprotsessi iseloomustas algusest peale kuni läbirääkimiste lõpuni Ühendkuningriigi pikaajaline ebakindlus, mis kajastus muu hulgas ajalises vahes referendumi ja väljaastumisest teatamise vahel vastavalt ELi lepingu artiklile 50; on arvamusel, et see ebakindlus mõjutas kodanikke ja ettevõtjaid, eriti neid, kes on Iirimaa saarel; on seisukohal, et kokkuleppeta väljaastumise võimaluse tõstatamine ohustas korrakohase väljaastumise väljavaateid;