6.9.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 342/75 Kolmapäev, 16. veebruar 2022
46. peab esmatähtsaks avamere taastuvenergia projektide küsimuses ulatusliku avaliku üksmeele saavutamist, kaasates selleks kohalikke osalejaid, et suurendada üldsuse heakskiitu avamere tuuleenergia ja selleks vajalike suurte infrastruktuuride suhtes; nõuab rannikukogukondade, sealhulgas äärepoolseimate piirkondade ja saarte elanike ning muude sidusrühmade läbipaistvat ja sisukat kaasamist projektidesse; rõhutab, kui oluline on suurendada laiema avalikkuse usaldust taastuvenergia võime suhtes saavutada energiasõltumatus ja tagada energiavarustus; julgustab komisjoni ja liikmesriike töötama välja ühtseid kontaktpunkte, kus pakutakse ühtlustatud teavet murranguliste tehnoloogiate avamere taastuvenergia näidisprojektide rahastamisvõimaluste kohta;
Mereala ruumiliste planeeringute ning riiklike energia- ja kliimakavade kooskõlla viimine
47. märgib, et põhjapoolsete merede avameretuulikute võimsuse 2050. aasta eesmärkide saavutamiseks vajalik üldruum on eeldatavasti 2,8 % merealast; on veendunud, et avamere taastuvenergia arendajate varajane menetlusse kaasamine aitab kaasa mereruumi edukale jaotamisele; rõhutab, et ruumijaotus peaks põhinema riigipiire ületaval ühise mereruumi planeerimisel ja rannikuala tervikmajandamisel; nõuab läbipaistvat toimimisviisi ja ligipääsetavust piirkondlikele mereruumi planeeringutele, et võimaldada kõigi sidusrühmade jaoks varajast ja kaasavat lähenemisviisi;
48. juhib tähelepanu programmi „Horisont 2020“ poolt rahastatud projekti soovitustele, milles uuritakse Euroopa merede mitmeotstarbelisi võimalusi ELi viies merepiirkonnas; tuletab meelde oma suuniseid, et ookeani kestlik areng ei saa enam tugineda ühe sektori majandamisele, vaid nõuab terviklikumat, integreeritumat lähenemisviisi ning et mitmeotstarbeline kasutamine ei piirdu ainult sama mereruumi jagamisega, vaid peaks hõlmama ka taristu ja muude varade ühist kasutamist ning ühistegevust;
49. rõhutab pakilist vajadust tagada avamere taastuvenergia arendamiseks piisavalt ruumi ja on seisukohal, et mitmeotstarbelisi vajadusi tuleks avalik-õiguslike reguleerivate asutuste ja vastavate toetusprogrammide abil ennetavalt hõlbustada ja stimuleerida, kasutades enamat kui pelgalt ruumiplaneerimise lahendusi; märgib, et mereruumi planeeringute väljatöötamisel paluti liikmesriikidel otsida peale parimate kättesaadavate andmete ja üldsuse laiaulatusliku osaluse ka merendustegevuse ühispaiknemise võimalusi;
50. märgib, et määruse (EL) 2018/1999 kohaselt pidid liikmesriigid esitama oma riiklikud energia- ja kliimakavad 31. detsembriks 2019 ning peavad iga kahe aasta tagant esitama eduaruande; märgib, et direktiivi 2014/89/EL kohaselt pidid liikmesriigid koostama mereruumi planeeringud 31. märtsiks 2021; taunib asjaolu, et kõik liikmesriigid ei ole veel oma mereala ruumilisi planeeringuid esitanud, ning nõuab tungivalt, et komisjon võtaks meetmeid; märgib, et ruumijaotuse käigus on oht, et riiklikud energia- ja kliimakavad ning mereruumi planeeringud ei sobi omavahel kokku; rõhutab, et mereruumi planeeringuid käsitlev direktiiv ning riiklikke energia- ja kliimakavasid käsitlev määrus ning muud asjakohased ELi õigusaktid on vaja viivitamata kooskõlla viia; nõuab tungivalt, et liikmesriigid viivitamata kooskõlastaksid ja esitaksid 2030. aasta ja selle järgse avamereenergia arendamise kavad;
51. väljendab sellega seoses heameelt strateegia eesmärgi üle luua pikaajaline raamistik, mis edendab avameretaristu ja mereruumi muude kasutusviiside head kooseksisteerimist ja aitab kaitsta keskkonda;
52. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma 300 GW – 450 GW avamere taastuvenergia suutlikkuse kavandamisel ja juurutamisel aastaks 2050 kasutusele olelusringil põhineva täieliku ja tervikliku lähenemisviisi;
53. kutsub komisjoni üles viima läbi avamererajatiste käitusest kõrvaldamise mõju analüüs ja võtma vajaduse korral vastu ELi strateegia avameretaristu kestliku käitusest kõrvaldamise kohta, et minimeerida keskkonna-, ohutus- ja majandusmõjusid; rõhutab, et selline strateegia peaks hõlmama olemasoleva taristu lammutamist ja tulevasi käitusest kõrvaldamisi; rõhutab, et kogu ELi hõlmav tulevane õigusraamistik on vajalik ainult juhul, kui analüüsi järgi on praeguses õigusraamistikus ja ELi liikmesriikide õigusaktides olulisi puudusi; nõuab tungivalt, et komisjon looks lihtsa seireraamistiku, mis tagaks läbipaistva ja tõhusa aruandluse avamere taastuvenergia kasutuselevõtu edenemisest, et hinnata, kas liikmesriigid on 2030. ja 2050. aasta GW-eesmärkide saavutamise suhtes õigel teel; on veendunud, et komisjon peaks kooskõlas taastuvenergia direktiivi kohaste aruandlusnõuetega andma Euroopa Parlamendile aru selle kohta, kas avamere taastuvenergia kasutuselevõtt kulgeb kavakohaselt;