6.9.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 342/271 Neljapäev, 17. veebruar 2022
1. väljendab rahulolu selle üle, et president Ursula von der Leyen nimetas 2022. aasta Euroopa noorteaastaks; on seisukohal, et 2022. aasta peaks andma uue tõuke Euroopa noortestrateegia asjakohaseks ja täielikuks rakendamiseks ambitsioonikate meetmete kaudu, et lahendada noorte probleeme, võttes eelkõige arvesse praeguse COVID-19 pandeemia negatiivset mõju, samuti muude olemasolevate vahendite – nagu tugevdatud noortegarantii COVID-19 töötuse ja sotsiaalsete tagajärgede vastu võitlemiseks – konkreetse rakendamise kaudu; kutsub komisjoni ja nõukogu üles tagama selle, et kõik noortele suunatud poliitikameetmed oleksid omavahel seostatud, ning võtma arvesse noorte mitmekesisust kogu Euroopas ja nende ees seisvaid probleeme; on seisukohal, et Euroopa noorteaasta peaks aitama kaasa Euroopa sotsiaalõiguste samba 1. ja 3. põhimõtte rakendamisele;
2. rõhutab, et COVID-19 kriis on juba jätnud tööta paljud inimesed, eriti noored, kelle töösuhe osutub sagedamini ebakindlaks, kes töötavad suurema tõenäosusega ajutiste lepingute või osalise tööajaga ning kellel ei ole sääste; väljendab sellega seoses rahulolu komisjoni kavade üle tugevdada noortegarantiid ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles seadma noorte töötuse vähendamise prioriteediks;
3. märgib murelikult, et mitmes liikmesriigis on noorte töötuse määr kõrge ja noorte töötajate töölepingud on ebakindlad, eelkõige sektorites, mida COVID-19 tõsiselt mõjutab; nõuab noortegarantii tugevdamist eesmärgiga vähendada pikaajalist töötust ja noorte töötust 2030. aastaks vähemalt 50 % ning nõuab sellesse ka kvaliteetsete töökohtade loomise kriteeriumide lisamist kooskõlas ÜRO kestliku arengu tegevuskava (aastani 2030) 8.
eesmärgiga; on veendunud, et on aeg muuta tugevdatud noortegarantii kõigile liikmesriikidele siduvaks ja kaasavaks, kaasa arvatud aktiivsed kaasamismeetmed pikaajaliste NEET-noorte ja ebasoodsa sotsiaal-majandusliku taustaga noorte, näiteks puuetega noorte, LGBTIQ+ noorte ja noorte romade jaoks;
4. märgib tunnustavalt, et Euroopa noorteaasta noortevaldkonna täpsustatud eesmärkide hulka on ühe prioriteedina lisatud vaimne tervis, ning kutsub komisjoni üles seadma vaimse tervise prioriteediks ka tulevases ELi hooldusstrateegias; rõhutab, et tuleb silmas pidada seost selliste sotsiaal-majanduslike tegurite vahel nagu töötus, eluasemega seotud ebakindlus, vaimne tervis ja heaolu, et tagada ELi tasandil terviklik ja kõikehõlmav lähenemisviis vaimsele tervisele; rõhutab, et ebakindlus tuleviku suhtes, sealhulgas kliimamuutuste mõju suhtes, avaldab noorte vaimsele tervisele kahjulikku mõju; palub seetõttu liikmesriikidel käsitada vaimset tervist ELi sotsiaal-majandusliku pandeemiast taastumise lahutamatu osana ja seada see töötervishoiu prioriteediks, eelkõige haridus- ja töökeskkonnas; nõuab, et vaimse tervisehoiu teenused tehtaks kättesaadavaks ja hinnalt vastuvõetavaks kõigile vanuserühmadele, eelkõige noortele ja lastele, ning et ebasoodsas olukorras noorterühmadele võimaldataks tervishoiualase ebavõrdsuse kõrvaldamiseks piisavalt toetust; kutsub komisjoni üles viima läbi põhjaliku uuringu Euroopa noorte psüühiliste vaevuste mitmesuguste põhjuste kohta;
5. rõhutab noorte olulist rolli tööhõive- ja sotsiaalpoliitika kujundamisel Euroopas; tunnustab ELi noortedialoogi, noorsootööd ja noorteorganisatsioone, mis aitavad ELi noortele lähemale tuua, eeldusel et noorte osalemise protsessidele järgnevad otsustajate konkreetsed algatused; soovitab noortepoliitika väljatöötamisel edendada kaasjuhtimise põhimõtet, nii et noored ja noorte esindajad oleksid väljatöötamisprotsessi kaasatud; kutsub komisjoni üles tunnustama kolmanda sektori, sealhulgas noorteorganisatsioonide positiivset mõju ning mitteformaalse ja informaalse õppe võimalusi, mida need pakuvad näiteks vabatahtliku tegevuse ja noorte osaluse kaudu, ning ametlikult tunnustama teadmisi ja oskusi, mille noored on omandanud kolmand sektori kaudu, et aidata tugevdada noorte väljavaateid tööturul; kutsub üles tunnustama töötajate värbamisel kodanikuosalust kui väärtuslikku töökogemust; kutsub komisjoni üles kaaluma Euroopa noorteaasta jätkuna Euroopa noortepealinnade projekti toetamist; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaaluma kõigis poliitikavaldkondades uute algatuste esitamisel noorteklauslit, millega hinnatakse algatuse mõju noortele;
6. rõhutab, et liikmesriikidel tuleb jätkata piisavate ESF+ vahendite investeerimist noorte tööhõivet toetavatesse meetmetesse; rõhutab, et liikmesriigid peaksid seetõttu vähemalt 15 % oma jagatud eelarve täitmise alla kuuluvatest ESF+ vahenditest eraldama sihipärastele meetmetele ja struktuurireformidele, et toetada kvaliteetset noorte tööhõivet; tuletab meelde vajadust siduva, tulemuslikuma ja kaasavama noortegarantii järele selges kvaliteedikriteeriumide raamistikus, mis võimaldaks tasustatavat praktikat, õpipoisiõpet ja praktikat kõigile NEET-noortele;