6.9.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 342/171 Neljapäev, 17. veebruar 2022
F. arvestades, et ohtude kasvav keerukus on seotud tehnoloogia arengu, ühiskonna digiülemineku ja eri rahvusvahelise majanduste omavahel lõimumisega; arvestades, et selle tulemusena mitmekordistuvad hübriidohud, kombineerides sõjalisi ja/või mittesõjalisi vahendeid, nagu desinformatsioon, rände kasutamine väljapressimiseks, küberründed või majanduslik surve, mis on vastuolus Euroopa huvide ja väärtustega ning kujutavad endast kasvavat ohtu ELi, selle ettevõtete, avalike teenuste ja kodanike julgeolekule;
G. arvestades, et selleks, et tegeleda liidu piiridel või liidule huvipakkuvates piirkondades kriiside tekkimise ohtudega, mis mitmekordistuvad, on liikmesriigid võtnud kohustuse olla võimelised kiirreageerima kooskõlas ELi peaeesmärkidega, eelkõige lahingugruppidega; arvestades, et neil on mitmeid poliitilisi, korralduslikke või rahalisi piiranguid; arvestades, et selle tulemusena ei ole neid kunagi kasutusele võetud;
H. arvestades, et Venemaa sõjalise kohaloleku enneolematu suurendamine Ukrainas ja selle ümber, mis on seotud Kremli esitatud nõudmistega, võib tuua kaasa mõjusfääride taastumise Euroopas ja teha lõpu ELi idapartnerite, näiteks Ukraina ja Gruusia püüetele NATOga ühineda;
I. arvestades, et rahvusvaheline üldsus ja just EL on võtnud endale Saheli piirkonnas ning eelkõige Malis kohustused; arvestades, et Mali hunta on tunnustanud ja kasutab juba nn Wagneri grupiga seotud Venemaa sõjalisi instruktoreid ja palgasõdureid Malis sõjalises; arvestades, et see eraturvafirma on toime pannud vägivalda kõikjal, kus ta on sekkunud;
J. arvestades, et vägede väljaviimine Afganistanist ja Talibani võimule naasmine suurendavad terrorismiohtu selles piirkonnas ja ka väljaspool seda; arvestades, et EL lähetas aastatel 2007–2016 ÜJKP missiooni, Euroopa Liidu politseimissiooni (EUPOL Afghanistan) ning on eraldanud Afganistanile 17 miljardit eurot; arvestades, et liikmesriigid sõltusid vägede väljaviimise ajal USAst, kes saatis Kabuli lennujaama turvamiseks väga lühikese aja jooksul 6 000 sõdurit, mis võimaldas evakueerida nii Euroopa kodanikke kui ka ohus olevaid Afganistani kodanikke; arvestades, et EL ei olnud selles olukorras võimeline korraldama õhutransporti ega koordineerima oma evakueerimist; arvestades, et kui liit peaks läbi viima Kabuli evakueerimisega sarnase operatsiooni, ei saaks ta praegusel kujul kiiresti otsuseid vastu võtta, vägesid lähetada, evakuatsioone ega õhutransporti tõhusalt ja ennetavalt läbi viia; arvestades, et seetõttu peavad liit ja selle liikmesriigid kiiresti kõigist Afganistani kriisis saadud õppetundidest õppima, et tugevdada liidu suutlikkust sarnases olukorras iseseisvalt tegutseda; arvestades, et strateegiline kompass peaks võimaldama määrata liidu ambitsioonide taseme, eelkõige seoses Afganistanis ebaõnnestumisest saadud õppetundidega;
ELi varustamine strateegilisel kompassil põhineva julgeoleku- ja kaitsedoktriiniga, et suurendada strateegilist autonoomiat
1.
rõhutab, et Euroopa Liit seisab silmitsi
— nii mitmepooluselise maailma riiklikest kui ka valitsusvälistest osalejatest tulenevate uute ja arenevate ohtudega, nagu terrorism, autoritaarsuse tõus, hübriidsõja vahenditega tekitatavate hübriidsete ohtudega, nagu küberründed ning rände instrumentaliseerimine, desinformatsioon ja välissekkumised, mis on hägustanud piiri sõja ja rahu vahel, suurenevate ohtudega loodusvaradele, energiajulgeolekule ning kliimamuutustega;
— maailma suurema militariseerimisega koos korduva ülemaailmse võimukonkurentsiga, millel on kasvav sõjaline mõõde ja mille tõttu kasvavad geopoliitilised pinged, nn rahutu ajastuga, mida iseloomustab vaenulik konkurents, vähenenud desarmeerimisalased pingutused ja rahvusvahelised relvastuskontrolli režiimid, massihävitusrelvadega, sealhulgas tuumarelvade leviku ja keemiarelvade kasutamisega;
— endiselt ebastabiilsete naabritega nii idas kui ka lõunas;
on seisukohal, et ebastabiilsus ja ettearvamatus liidu piiridel ja selle lähinaabruses (Põhja-Aafrika, Lähis-Ida, Kaukaasia, Balkani riigid, Vahemere idaosa jne), aga ka laiemas naabruses (Sahel, Aafrika Sarv jne), koos Venemaa agressiooniga Ukraina ja Gruusia vastu kujutavad endast nii otsest kui ka kaudset ohtu maailmajao julgeolekule; rõhutab, et sise- ja välisjulgeolek on lahutamatult seotud; tunnistab, et aktiivne tegevus naabruskonnas on Euroopa Liidu huvides; rõhutab Lääne-Balkani riikide stabiilsuse tähtsust; võtab murelikult teadmiseks Krimmi poolsaare suureneva militariseerimise ja Venemaa Föderatsiooni katsed destabiliseerida Musta mere piirkonda;