C 342/10
ET
Euroopa Liidu Teataja
6.9.2022
Teisipäev, 15. veebruar 2022
37. kordab, et 30 % mitmeaastasest finantsraamistikust ja 37 % taasterahastust „NextGenerationEU“ on pühendatud kliimameetmetele, samal ajal kui 20 % taasterahastust „NextGenerationEU“ on eraldatud digiüleminekule; kutsub komisjoni üles teostama järelevalvet ja esitama liikmesriikidele suuniseid ja soovitusi, et tagada kaksikülemineku saavutamise jaoks vajalike oskuste arendamine; taunib linnapiirkondade väljajätmist taasterahastu „NextGenerationEU“ raames ning nõuab seepärast linnade, asulate ja funktsionaalsete linnapiirkondade paremat kaasamist ja osalemist taaste- ja vastupidavuskavade kavandamisel ja rakendamisel;
38. rõhutab vajadust istutada rohkem puid ja paigaldada haljaskatuseid, kuna linnade haljastamine pakub inimesele olulist puhkeväärtust ja vähendab temperatuuri, neelab liigset sademevett ning seega neutraliseerib kliimamuutuste mõju ja elurikkuse vähenemist; rõhutab, et hoonete moderniseerimine energiakasutuse vähendamiseks ning linnade ümberku­ jundamine rohealade suurendamiseks ning kõndimise ja rattasõidu edendamiseks tagab kokkuhoiu, loob töökohti, aitab võidelda energiaostuvõimetuse vastu ja loob kliimakasu;
39. rõhutab, et linnapiirkondade pühendumus on kliimaneutraalsele ühiskonnale ning jõukale, õiglasele, kestlikule ja konkurentsivõimelisele majandusele üleminekul hädavajalik; märgib, et mõnel juhul puudub kohalikel omavalitsustel oskusteave, inimressursid ja juurdepääs kvaliteetsetele andmetele, mis on vajalikud meetmete võtmiseks ja edu saavutamiseks; on seepärast veendunud, et suutlikkuse suurendamist, tehnilist tuge ja rahastust tuleb kasutada täiel määral ära, nagu on kokku lepitud ühissätete määruses, et linna- ja äärelinnapiirkondade ametiasutused saavutaksid Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärgid, ning on veendunud, et linnaasutustel peab olema tulevikus ELi rahastusele otsene juurdepääs;
Innovatiivsed linnad
40. rõhutab, et digiüleminek on aidanud lahendada mõningaid pandeemiast tulenevaid otseseid katsumusi, eriti liikumispiirangute perioodide ajal, ning et COVID-19 pandeemia kaudu ilmsiks tulnud ebavõrdsuste hulgas on digilõhe tõsine katsumus; märgib, et pandeemia on kiirendanud digiüleminekut ning tehnoloogia on muutunud kaugtöö, koduõppe, e-kaubanduse, e-tervise, e-valitsuse, digidemokraatia ja -meelelahutuse jaoks hädavajalikuks; kutsub komisjoni üles jälgima neid arengusuundumusi tähelepanelikult ja tagama täieliku kooskõla liidu õigustikuga, eelkõige seoses töötajate ja sotsiaalsete õigustega; tuletab meelde, et digiüleminek ja digitaalne ühenduvus peavad olema kohalike kogukondade taastumisalased prioriteedid; kordab, kui oluline on asjakohane konkurentsiõigus ja riigiabi raamistik, mis annab liikmesriikidele riigiabi käsitlevate normide alusel täieliku paindlikkuse, et toetada majandust koroonaviiruse puhangu ajal, eriti võttes kasutusele kiire lairiba- ja 5G taristu kõikides linnades olenemata nende suurusest; kutsub liikmesriike üles toetama ühendatust, pakkuma seadmeid ja tagama koolitatud personali olemasolu avalikes, sotsiaal- ja haridusasutustes;
41. nõuab õiglase digiülemineku jaoks meetmeid ja poliitikat, mille peaks kasutusele võtma mitmetel tasanditel linnadest kuni ELini; nõuab e-kaasatuse tunnustamist kui kõikide põlvkondade õigust ja selgelt võetud kohustust luua linnadele universaalne internetiühendus;
42. rõhutab, et digikirjaoskust tuleks tugevdada, et laiendada juurdepääsu uutele võimalustele; on seisukohal, et investeeringuid haridusse ja koolitusse tuleb suurendada nii avalikus kui ka erasektoris töötajate täiendus-, ümber- ja elukestva õppe ulatuslike programmide näol, mis vastavad oskuste nõudluse muutustele; nõuab naiste ja tütarlaste osaluse edendamist teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika (STEM) alases hariduses ja karjääris;
43. tuletab meelde, et linnaturism on täitnud linnapoliitika väljatöötamisel olulist rolli; juhib tähelepanu sellele, et enamik ELi linnu on kannatanud pärast pandeemiat turismitrendide languse all ning nad on pidanud otsima turismi taastamiseks uusi ja kestlikumaid tegevusviise, mis on viinud uute digitehnoloogiate suurema kasutamiseni, mis on võimaldanud hallata paremini linnaruumi ja linna külastavate turistide liikumist, et vältida pandeemia tingimustes suurte rühmade kogunemist ja riskantseid olukordi;
44. rõhutab, et raamatukogud ja kultuurikeskused soodustavad e-kaasatust ja sotsiaalset kaasatust, elukestvat õpet ning linnakogukondade ja ebasoodsas olukorras olevate rühmade tööhõivevõimalusi; juhib lisaks tähelepanu asjaolule, et vajatakse täiendavaid kohti isiklikuks ja poliitiliseks mõttevahetuseks;