6.9.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 342/7 Teisipäev, 15. veebruar 2022
12. märgib, et rändel on linnade kaasavusele otsene mõju ning see nõuab kohandatud poliitikameetmeid; juhib tähelepanu aastateks 2021–2027 ettenähtud ELi integratsiooni ja kaasamise tegevuskava potentsiaalile kaasava ja sidusa ühiskonna ülesehitamisel ning programmide suunamisel enim puudust kannatavatele linnaosadele; märgib ka, et kogukonna juhitud kohaliku arengu strateegiad on hädavajalik vahend töökohtade loomiseks, vaesuse vähendamiseks ja teenuste kättesaadavuse suurendamiseks linnapiirkondades;
13. toonitab, et puudust kannatavates linnapiirkondades kogevad lapsed sageli mitmeid ohutegureid, näiteks vilets eluase, diskrimineerimine, vägivald ja ebavõrdne juurdepääs teenustele, näiteks sellistele teenustele nagu lapsehoid, tervishoid ja haridus; kutsub liikmesriike üles toetama kohalikke lastegarantii kavasid, et lahendada linnapiirkondade laste vaesusega seotud konkreetsed probleemid;
14. rõhutab linnade rolli soolise võrdõiguslikkuse poole pürgimisel ning tuletab meelde, et kooskõlas ühissätete määrusega tuleks kõikide ühtekuuluvuspoliitika raames rakendatavates meetmetes võtta nende väljatöötamise, rakendamise, järelevalve, aruandluse ja hindamise käigus juhtpõhimõttena arvesse soolist võrdõiguslikkust; rõhutab, et meetmetes, mille eesmärk on ühtekuuluvuspoliitika raames soolise ebavõrdsuse kaotamine, tuleks kasutada intersektsio­ naalset lähenemisviisi, mida järgides püütakse vältida diskrimineerimist usu või veendumuste, puude, vanuse või soolise sättumuse alusel ning mis põhineb soolise võrdõiguslikkuse riiklikel strateegilistel raamistikel; rõhutab lisaks, et ühtekuuluvuspoliitika programmide raames toetuse saajad ei tohiks võtta vastu diskrimineerivat poliitikat, eriti mitte sellist, mis on suunatud vähemuste, näiteks LGBTI-kogukonna vastu; julgustab lükkama tagasi potentsiaalsete toetusesaajate taotlusi, sealhulgas taotlusi piirkondlikelt ja kohalikelt ametiasutustelt, kes on rakendanud LGBTI-kogukonna liikmete suhtes diskrimineerivat poliitikat, näiteks LGBT-vabade piirkondade väljakuulutamine;
15. rõhutab, et lisaks terviseohtudele on naised kaitsetumad COVID-19 pandeemiaga seonduvate majandusohtude suhtes; tunnistab, et pandeemiajärgses kontekstis on naiste toetamine ametlikes ja mitteametlikes sektorites ja naiste parem integreerimine piirkondliku ja linnaarengu poliitika planeerimisse, mille juures keskendutakse soolist aspekti kaasavate linnade ja kogukondade kujundamisele, linnamajanduse taastamiseks hädavajalik;
16. rõhutab ühtekuuluvuspoliitika ja linnaplaneerimise valdkonnas esinevat laialdast soolist andmelünka ning kutsub liikmesriike üles võtma kasutusele andmekogumismeetodid, mille kohaselt kasutatakse sooliselt liigendatud andmeid;
17. rõhutab asjaolu, et COVID-19 pandeemia on suurendanud koduvägivalla esinemist; kutsub liikmesriike üles eraldama ühtekuuluvuspoliitika vahendeid ja mobiliseerima linnaasutused, et tegeleda soolise vägivalla ülemaailmse sagenemisega; ergutab ELi linnu töötama välja, rakendama ja hindama kõikehõlmavaid lähenemisviise avalikus ruumis toimuva seksuaalse ahistamise ja soolise vägivalla ennetamiseks ning sellele reageerimiseks, järgides ÜRO üksuse UN Women ülemaailmse juhtalgatuse „Safe Cities and Safe Public Spaces for Women and Girls“ (Turvalised linnad ja turvaline avalik ruum naiste ja tütarlaste jaoks) põhimõtteid;
18. kutsub kõiki liikmesriike üles viima kiiresti lõpule naistevastase vägivalla ennetamise ja tõkestamise Istanbuli konventsiooni ratifitseerimise; palub komisjonil teha ettepanek võtta vastu õigusakt, et käsitleda kõiki soolise vägivalla vorme ja võtma vajalikud meetmed, et määratleda sooline vägivald uue kuritegevuse valdkonnana, mis lisatakse ELi toimimise lepingu artikli 83 lõikesse 1;
19. tunnistab naistele kui peamistele ametlikes ja mitteametlikes keskkondades hooldajatele pandud koormust ja tunnustab selle hoolduse sotsiaalset väärtust, eriti COVID-19 kriisi ajal; juhib tähelepanu sellele, et 80 % kogu ELi hooldusteenustest osutavad (tasustamata) mitteametlikud hooldajad, kellest 75 % on naised; juhib tähelepanu Euroopa struktuurifondide asjakohasele rollile hooldusteenustesse investeerimise tagamisel; peab kiiduväärseks komisjoni kavatsust teha ettepanek Euroopa hooldusstrateegia kohta;
20. juhib tähelepanu töötusele ja eriti noorte töötusele, mida COVID-19 pandeemia on veelgi süvendanud; kutsub liikmesriike üles kaasama linnaasutusi aktiivselt linnas elavate noorte vajadustele vastavate programmide kavandamisse ning noorte vaimsele tervisele ja heaolule keskenduvate poliitikameetmete väljatöötamisse, mis on COVID-19 järgsetes tingimustes eriti oluline;