6.9.2022
DA
Den Europæiske Unions Tidende
C 342/271 Torsdag den 17. februar 2022
1. glæder sig over, at formand Ursula von der Leyen udpegede 2022 til det europæiske ungdomsår; mener, at 2022 bør give yderligere fremdrift til en korrekt og fuldstændig gennemførelse af den europæiske ungdomsstrategi gennem ambitiøse foranstaltninger til håndtering af de udfordringer, som unge står over for, navnlig på grund af de negative virkninger af den igangværende covid-19-pandemi, og den konkrete gennemførelse af andre eksisterende redskaber såsom den styrkede ungdomsgaranti til bekæmpelse af de beskæftigelsesmæssige og sociale virkninger af covid-19-krisen; opfordrer Kommissionen og Rådet til at sikre, at alle politikker, der er rettet mod unge, er intersektionelt udformet og tager hensyn til mangfoldigheden blandt unge i Europa og de udfordringer, som de står over for; mener, at det europæiske ungdomsår bør bidrage til gennemførelsen af princip 1 og 3 i den europæiske søjle for sociale rettigheder;
2. fremhæver, at covid-19-krisen allerede har efterladt mange mennesker uden arbejde, navnlig unge, som oftere befinder sig i usikre ansættelsesforhold, er mere tilbøjelige til at arbejde på midlertidige kontrakter eller deltid og ingen opsparing har; glæder sig i denne forbindelse over Kommissionens planer om at styrke den europæiske ungdomsgaranti og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gøre kampen mod ungdomsarbejdsløshed til en prioritet;
3.
bemærker med stor bekymring den høje ungdomsarbejdsløshed i en række medlemsstater og skrøbeligheden af unge arbejdstageres ansættelseskontrakter, navnlig i sektorer der er alvorligt ramt af covid-19-situationen; opfordrer til et styrket ungdomsgarantiinstrument med det formål at reducere langtidsledighed og ungdomsarbejdsløshed med mindst 50 % inden 2030 og til også at inkludere kriterier for skabelse af kvalitetsjob i overensstemmelse med verdensmål nr.
8 i FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling; mener, at det er på tide at gøre den styrkede ungdomsgaranti både bindende for alle medlemsstater og inkluderende, herunder iværksætte aktive opsøgende foranstaltninger over for langvarige NEET-personer og unge fra dårligt stillede socioøkonomiske baggrunde såsom unge med handicap, unge LGBTIQ+ og unge romaer;
4. roser inddragelsen af mental sundhed som en af prioriteterne i de ungdomsmål, der er fastsat inden for rammerne af det europæiske ungdomsår, og opfordrer Kommissionen til også at prioritere det i den kommende EU-omsorgsstrategi; understreger, at der skal tages hånd om forbindelsen mellem socioøkonomiske faktorer såsom arbejdsløshed, usikre boligforhold, mental sundhed og trivsel for at sikre, at der på EU-niveau vedtages en helhedsorienteret og omfattende tilgang til mental sundhed; fremhæver, at usikkerhed om fremtiden, herunder hvad angår klimaændringernes indvirkning, har skadelig indflydelse på unges mentale sundhed; opfordrer medlemsstaterne til at gøre mental sundhed til en integreret del af EU's socioøkonomiske genopretning efter pandemien og en arbejdssundhedsprioritet, navnlig i uddannelses- og arbejdsmiljøer; opfordrer til, at mental sundhedspleje gøres tilgængelig og økonomisk overkommelig for alle aldersgrupper, navnlig for børn og unge, og til, at uligheder på sundhedsområdet afhjælpes gennem tilstrækkelig støtte til sårbare grupper af unge; opfordrer Kommissionen til at foretage en omfattende undersøgelse af årsagerne til psykiske lidelser blandt unge i Europa;
5. understreger den afgørende rolle, som unge skal spille i udformningen af beskæftigelses- og socialpolitikkerne i Europa; glæder sig over EU's ungdomsdialog og det ungdomsarbejde og de ungdomsorganisationer, der bringer EU tættere på unge, forudsat at procedurerne for de unges deltagelse følges op af konkrete initiativer fra beslutningstagernes side; tilskynder til at fremme princippet om fælles forvaltning i forbindelse med udformningen af ungdomspolitikker, hvor der samarbejdes med unge og ungdomsrepræsentanter; opfordrer Kommissionen til at anerkende den positive virkning af den tredje sektor, herunder ungdomsorganisationer, og de ikkeformelle og uformelle læringsmuligheder, som de giver igennem tilbud såsom frivilligt arbejde og ungdomsdeltagelse, samtidig med at den formelt anerkender den herved opnåede viden og færdigheder, med henblik på at hjælpe unge med at styrke deres perspektiver for deltagelse på arbejdsmarkedet; opfordrer til anerkendelse af aktivt medborgerskab som fortjenstfuld arbejdserfaring i forbindelse med ansættelse; opfordrer Kommissionen til at overveje at støtte projektet vedrørende de europæiske ungdomshovedstæder som en fortsættelse af det europæiske ungdomsår 2022; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at overveje en ungdomsklausul, der vurderer indvirkningen på unge på tværs af alle politikområder, når der fremsættes nye initiativer;
6. understreger, at det er nødvendigt, at medlemsstaterne fortsat investerer tilstrækkelige ESF+-midler i foranstaltninger, der støtter ungdomsbeskæftigelse; fremhæver, at de derfor skal allokere mindst 15 % af deres ESF+-ressourcer under delt forvaltning til målrettede tiltag og strukturreformer til støtte for kvalitetsbeskæftigelse for unge; minder om behovet for en bindende, mere effektiv og inklusiv ungdomsgaranti inden for rammerne af klar kvalitetskriterier, der sørger for lønnede praktikophold, lærlingeuddannelser og praktikophold for alle NEET-personer;