6.9.2022
DA
Den Europæiske Unions Tidende
C 342/19 Tirsdag den 15. februar 2022
som meddelt af Kommissionens formand i hensigtserklæringen om Unionens tilstand i 2021; opfordrer Rådet til hurtigt at vedtage sådanne forslag, således at de kan træde i kraft i 2023; opfordrer medlemsstaterne til at overveje at slå til lyd for lignende internationale aftaler om andre former for passende skatter;
Henstillinger og reformområder
17. påpeger, at der på områder af stor betydning for det indre markeds funktion, f.eks. beskatning og kapitalmar­ kedsunionens funktion, er behov for mere harmonisering, enten gennem bedre koordinering mellem medlemsstaterne eller gennem en EU-indsats;
18. understreger, at medlemsstaterne stadig anvender forskellige kriterier til at fastsætte det skattemæssige hjemsted, hvilket er forbundet med en risiko for dobbeltbeskatning eller dobbelt skattefritagelse; minder i denne forbindelse om de initiativer, der er skitseret i Kommissionens handlingsplan fra juli 2020, der har til formål at fremsætte et lovgivningsforslag senest i 2022 eller 2023 for at præcisere, hvor skatteydere, der har aktiviteter på tværs af grænserne i EU, skal betragtes som hjemmehørende i skattemæssig henseende; ser frem til dette forslag, der vil sigte mod at sikre en mere ensartet fastsættelse af det skattemæssige hjemsted i det indre marked;
19. bemærker, at digitalisering og stor afhængighed af immaterielle aktiver, der udgør en udfordring for det nuværende skattesystem, berettiger en høj grad af politikkoordinering og harmonisering med henblik på at etablere lige konkurrencevilkår og sikre, at digitale virksomheder bidrager rimeligt til de samfund, de driver virksomhed i; bemærker, at nogle medlemsstater har presset på med indførelsen af nationale digitale afgifter på trods af de igangværende forhandlinger på EU- og OECD-plan; bemærker, at dette har haft en positiv indvirkning på den internationale debat; understreger, at disse nationale foranstaltninger bør udfases efter gennemførelsen af en effektiv international løsning;
20. minder om, at EU er nået til enighed om at indføre en ny egen indtægt baseret på en digital afgift som en måde at finansiere genopretningsinstrumentet NextGenerationEU på, og opfordrer Kommissionen til at fremsætte alternative forslag, der vil være forenelige med internationale forpligtelser;
21. beklager, at forskelle i kildeskat og procedurer for godtgørelse af kildeskat stadig udgør en væsentlig hindring for yderligere integration i kapitalmarkedsunionen; glæder sig over Kommissionen meddelelse om at foreslå et lovgivnings­ initiativ til indførelse af et fælles, standardiseret, EU-dækkende system til kildeskattelettelser ved kilden;
22. beklager den gældsfremmende virkning i selskabsbeskatningen, der giver mulighed for generøse skattefradrag på rentebetalinger, mens egenkapitalfinansieringsomkostninger ikke kan fradrages på samme måde; fremhæver den strukturelle ulempe for virksomheder, der er afhængige af egenkapitalfinansiering, især hvis de er unge og små virksomheder med ringe adgang til kredit; bemærker, at den skattemæssige ubalance mellem gælds- og egenkapitalfinan­ siering kan tilskynde virksomhederne til at påtage sig for megen gæld;
23. bemærker, at den gældsfremmende virkning varierer betydeligt fra medlemsstat til medlemsstat; bemærker, at nogle medlemsstater har indført fradrag for selskabskapital for at løse dette problem; minder om, at nogle af disse fradrag for selskabskapital er blevet udnyttet som skattehuller og har givet multinationale selskaber mulighed for kunstigt at kunne trække nationale renter fra; understreger, at en fælles europæisk tilgang ville være at foretrække for at undgå forvridninger på det indre marked;
24. minder om, at en sådan skævhed kan løses ved enten at give mulighed for et nyt fradrag af omkostninger relateret til egenkapitalfinansiering eller ved at reducere mulighederne for rentefradrag; minder om Parlamentets forslag om at begrænse fradraget af overstigende låneomkostninger til op til 20 % af den skattepligtiges resultat før renter, skat og af- og nedskrivninger, mens Rådet vedtog en højere grænse på op til 30 % (10); minder om, at en kvote på 30 % ifølge OECD kan være for høj til at kunne forhindre udhuling af skattegrundlaget og overførsel af overskud (11);
(10) (11)
Europa-Parlamentets holdning af 8. juni 2016 om forslag til Rådets direktiv om regler til bekæmpelse af metoder til skatteundgåelse, der direkte påvirker det indre markeds funktionsmåde (EUT C 86 af 6.3.2018, s. 176).
OECD, Public Discussion Draft — BEPS Action 4: Interest Deductions And Other Financial Payments (Oplæg til offentlig drøftelse — BEPS-Aktion 4: Rentefradrag og andre finansielle betalinger), 2014.