6.9.2022
CS
Úřední věstník Evropské unie
C 342/75 Středa 16. února 2022
46. domnívá se, že je nanejvýš důležité zapojit místní subjekty a dosáhnout ve věci projektů energie z obnovitelných zdrojů na moři širokého veřejného konsensu a zvýšit tak přijetí větrné energie na moři a rozsáhlé infrastruktury, kterou vyžaduje, ze strany veřejnosti; žádá, aby byly do projektů – včetně těch, které se nacházejí v nejvzdálenějších regionech a ostrovech – transparentně a smysluplně zapojeny pobřežní komunity a další zúčastněné strany; zdůrazňuje, že je důležité zvýšit důvěru široké veřejnosti ve schopnost obnovitelné energie dosáhnout energetické nezávislosti a zabezpečit dodávky energie; vybízí Komisi a členské státy, aby zřídily jednotná kontaktní místa s přehlednými informacemi o možnostech financování demonstračních projektů pro průlomové technologie energie z obnovitelných zdrojů na moři;
Harmonizace územních plánů námořních prostor a vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu
47. konstatuje, že předpokládaný celkový prostor potřebný k tomu, aby kapacita větrných elektráren na moři pro severní moře splnila cíle pro rok 2050, činí 2,8 %; je pevně přesvědčen o tom, že k úspěšnému přidělování mořského prostoru přispěje i včasné zapojení subjektů působících v oblasti rozvoje energie z obnovitelných zdrojů na moři; zdůrazňuje, že tento prostor by měl být přidělován na základě společného územního plánování mořských prostor a integrované správy pobřeží, jež přesahuje hranice jednotlivých států; požaduje transparentní proces a přístupnost regionálních územních plánů námořních prostor s cílem usnadnit všem zúčastněným stranám včasný a inkluzivní přístup;
48. upozorňuje na doporučení projektu víceúčelového využívání evropských moří financovaného z programu Horizont 2020, jenž zkoumá možnosti víceúčelového využívání evropských moří v pěti mořských oblastech EU; připomíná své pokyny, podle nichž se udržitelný rozvoj oceánů již nemůže opírat o jednoodvětvovou správu, ale vyžaduje celistvější a integrovanější přístup a víceúčelové využívání se neomezuje na sdílení „téhož“ námořního prostoru, ale mělo by zahrnovat společné využívání infrastruktury a dalších prostředků a společné činnosti;
49. zdůrazňuje, že je naléhavě důležité zajistit pro rozvoj energie z obnovitelných zdrojů na moři dostatečný prostor, a domnívá se, že veřejné regulační orgány a příslušné podpůrné programy by měly víceúčelové využívání proaktivně usnadňovat a podněcovat, a to nad rámec pouhého územního plánování; konstatuje, že členské státy byly při vypracovávání svých územních plánů námořních prostor požádány, aby hledaly nejen nejlepší dostupné údaje a širokou účast veřejnosti, ale i příležitosti pro společné umístění námořních činností;
50. konstatuje, že podle nařízení (EU) 2018/1999 byly členské státy povinny předložit své vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu do 31. prosince 2019 a každé dva roky musí předkládat zprávu o pokroku; konstatuje, že podle směrnice 2014/89/EU měly členské státy vypracovat územní plány námořních prostor do 31. března 2021; vyjadřuje politování nad tím, že některé členské státy své územní plány námořních prostor dosud nepředložily, a naléhavě vyzývá Komisi, aby přijala opatření; bere na vědomí riziko neslučitelnosti vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu a územních plánů námořních prostor, pokud jde o přidělování prostor; zdůrazňuje, že je třeba urychleně sladit směrnici o územním plánování námořních prostor a nařízení o vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu i další příslušné právní předpisy EU; naléhavě vyzývá členské státy, aby okamžitě přistoupily ke koordinaci a předložení plánů rozvoje v pobřežních vodách do roku 2030 a po roce 2030;
51.
vítá v tomto ohledu strategický cíl poskytnout dlouhodobý rámec, který bude podporovat řádnou koexistenci mezi pobřežní infrastrukturou a dalšími způsoby využití mořského prostoru a přispívat k ochraně životního prostředí;
52. vyzývá Komisi a členské státy, aby při plánování a zavádění energie z obnovitelných zdrojů na moři, jež má do roku 2050 dosáhnout kapacity 300 až 450 GW, přijaly úplný, celostní přístup založený na životním cyklu;
53. vyzývá Komisi, aby provedla analýzu dopadů vyřazování zařízení na moři z provozu a aby v případě potřeby přijala unijní strategii pro udržitelné vyřazování infrastruktury na moři z provozu, která minimalizuje dopady na životní prostředí, bezpečnost a hospodářství; zdůrazňuje, že tato strategie by měla zahrnovat demontáž stávající infrastruktury i budoucí činnosti související s vyřazováním z provozu; zdůrazňuje, že budoucí celounijní právní rámec bude nezbytný pouze tehdy, pokud z analýzy vyplyne, že stávající právní rámec a nástroje v členských státech EU mají významné nedostatky; naléhavě vyzývá Komisi, aby vytvořila jednoduchý rámec pro monitorování, jenž zajistí transparentní a účinné podávání zpráv o pokroku při zavádění energie z obnovitelných zdrojů na moři, z nichž bude jasné, zda jsou členské státy na dobré cestě ke splnění cílů stanovených (v GW) na roky 2030 a 2050; domnívá se, že Komise by měla v souladu s požadavky na podávání zpráv podle směrnice o obnovitelných zdrojích energie předložit Parlamentu zprávu o tom, zda je zavádění energie z obnovitelných zdrojů na moři na dobré cestě;