6.9.2022
CS
Úřední věstník Evropské unie
C 342/271 Čtvrtek 17. února 2022
1.
vítá skutečnost, že předsedkyně von der Leyenová nazvala rok 2022 Evropským rokem mládeže; domnívá se, že rok 2022 by měl poskytnout další impuls pro řádné a úplné provádění evropské strategie pro mládež prostřednictvím ambiciózních opatření k řešení výzev, jimž mladí lidé čelí, a to zejména z důvodu negativních dopadů probíhající pandemie COVID-19, a konkrétní provádění dalších stávajících nástrojů, jako je posílená záruka pro mladé lidi za účelem boje proti dopadům onemocnění COVID-19 na zaměstnanost a sociální oblast; vyzývá Komisi a Radu, aby zajistily průřezové začlenění všech politik zaměřených na mladé lidi a zohlednily rozmanitost mladých lidí v Evropě a výzvy, kterým čelí; domnívá se, že Evropský rok mládeže by měl přispět k plnému provádění zásad 1 a 3 Evropského pilíře sociálních práv;
2. zdůrazňuje, že krize COVID-19 již připravila o práci mnoho lidí, zvláště mladých, kteří se častěji ocitají v nejistých zaměstnáních, častěji pracují na dobu určitou nebo na částečný úvazek a jsou bez úspor; vítá v této souvislosti plány Komise na rozšíření evropské záruky pro mládež a vyzývá Komisi a členské státy, aby z boje proti nezaměstnanosti učinily jednu ze svých priorit;
3.
s velkým znepokojením bere na vědomí vysokou míru nezaměstnanosti mladých lidí v řadě členských států a nestabilitu pracovních smluv mladých pracovníků, zejména v odvětvích vážně postižených pandemií onemocnění COVID-19; s cílem snížit dlouhodobou nezaměstnanost a nezaměstnanost mladých lidí do roku 2030 alespoň o 50 % vyzývá k lepšímu finančnímu zajištění nástroje záruky pro mladé lidi, který by měl v souladu s cílem č. 8 Agendy 2030 přijaté Organizací spojených národů v oblasti udržitelného rozvoje obsahovat také kritéria tvorby kvalitních pracovních míst; je přesvědčen, že je načase zajistit, aby byla záruka pro mladé lidi závazná pro všechny členské státy i inkluzivní a aby obsahovala aktivní podpůrná opatření zaměřená na osoby, které dlouhodobě nemají zaměstnání ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, a na mladé lidi pocházející ze znevýhodněného sociálně-ekonomického prostředí, jako jsou mladí lidé se zdravotním postižením, mladé osoby LGBTIQ+ a mladí Romové;
4. oceňuje, že jednou z priorit cílů zaměřených na mládež je duševní zdraví, jak je uvedeno v rámci Evropského roku mládeže, a vyzývá Komisi, aby je zařadila mezi priority i v nadcházející strategii EU v oblasti péče; zdůrazňuje, že je třeba se zabývat souvislostí mezi socioekonomickými faktory, jako je nezaměstnanost, nejistota v oblasti bydlení a duševní zdraví a pohoda, aby se zajistil ucelený a komplexní přístup k duševnímu zdraví přijatý na úrovni EU; zdůrazňuje, že nejistota ohledně budoucnosti, včetně dopadu změny klimatu, má škodlivý dopad na duševní zdraví mladých lidí; vyzývá členské státy, aby na problematiku duševního zdraví nahlížely jakožto na nedílnou součást zotavování EU po pandemii a prioritní aspekt zdraví při práci, zejména ve vzdělávacím a pracovním prostředí; vyzývá k tomu, péči o duševní zdraví učinit dostupnou a cenově přijatelnou pro všechny věkové skupiny, zejména mladé lidi a děti, a řešit nerovnosti v oblasti zdraví poskytováním odpovídající podpory zranitelným skupinám mladých lidí; vyzývá Komisi, aby provedla důkladnou studii různých příčin psychické nepohody mladých lidí v Evropě;
5. zdůrazňuje, že mladí lidí musí hrát zásadní roli při formování politik zaměstnanosti a sociálních politik v Evropě; vítá dialog EU s mládeží, práci s mládeží a mládežnické organizace, díky nimž se EU přibližuje mladým lidem, za předpokladu, že na procesy zapojení mládeže navazují konkrétní iniciativy činitelů s rozhodovací pravomocí; vybízí k prosazování zásady kooperativního řízení, pokud jde o rozvoj politik zaměřených na mladé lidi, kde se mladí lidé a jejich zástupci zapojují v přípravném procesu; vyzývá Komisi, aby uznávala pozitivní dopad třetího sektoru, včetně mládežnických organizací a příležitostí k neformálnímu a informálnímu učení, které nabízí, mimo jiné i prostřednictvím dobrovolnické činnosti a zapojení mladých lidí, a aby zároveň formálně uznávala znalosti a dovednosti získané mladými lidmi prostřednictvím třetího sektoru, s cílem pomáhat mladým lidem posílit jejich perspektivu na trhu práce; podporuje uznávání aktivit spojených s občanskou angažovaností jako záslužnou odbornou zkušenost při přijímání osob do zaměstnání; vyzývá Komisi, aby zvážila podporu projektu Evropská hlavní města mládeže jako pokračování projektu Evropského roku mládeže; vyzývá Komisi a členské státy, aby zvážila ustanovení o mladých lidech, jímž by se při navrhování nových iniciativ v různých oblastech politik vyhodnocoval dopad iniciativy na mladé lidi;
6. zdůrazňuje, že je nezbytné, aby členské státy i nadále investovaly dostatečné zdroje ESF+ do opatření na podporu zaměstnanosti mladých lidí zdůrazňuje, že je nutné, aby členské státy vyčlenily alespoň 15 % svých zdrojů z ESF+ v rámci sdíleného řízení na cílené akce a strukturální reformy na podporu kvalitní zaměstnanosti mladých lidí; připomíná, že je zapotřebí vytvořit závaznou, účinnější a inkluzivnější záruku pro mladé lidi, a to v rámci jasných kritérií kvality, která by zajišťovala placené stáže, učňovskou přípravu a odbornou praxi pro všechny osoby, jež nejsou zaměstnány ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy;