6.9.2022 г.
BG
Официален вестник на Европейския съюз
C 342/93 Сряда, 16 февруари 2022 r.
4. счита, че използването на множество намалени ставки има основателна цел в обществото, а именно да намали регресивността на системата на ДДС и да спомогне за постигане на определени цели на националната политика, например достъп до основни стоки и услуги като здравеопазване и храни, но и че допринася за сложността и непрозрачността на данъчната система, увеличава разходите за привеждане в съответствие и е възможно да улесни измамите; разбира, че прилагането на намалени ставки може да доведе до намаляване на цените за потребителя, но зависи от множество други фактори; поради това отбелязва, че е необходимо да се извърши задълбочен анализ и оценка на въздействието; 5. отбелязва значителните разлики в стандартните ставки, прилагани от отделните държави членки, и сложността, която те създават за системата, макар и да са оправдани с различните национални икономически системи; подчертава, че тази сложност се задълбочава от различните начини на прилагане на намалените ставки, което е оправдано с оглед преследването на социални и екологични цели; припомня, че възможността за прилагане на силно намалени ставки (в пет държави членки) или на „паркинг“ ставки (в пет държави членки) представлява допълнителна пречка пред съгласувана и напълно оперативно съвместима обща система; 6. разбира, че системата става все по-сложна поради различните ставки, но също и поради освобождаванията и дерогациите, които трябва да бъдат изключения; припомня специфичната ситуация на неравнопоставеното третиране на държавите членки, присъединили се съответно преди и след 1992 г., към които се прилагат различни правила; призовава Комисията да разгледа този въпрос в бъдещи законодателни предложения; 7. отбелязва, че през последните две десетилетия Комисията е образувала почти 200 производства за установяване на нарушение във връзка с ДДС; призовава Комисията да представи резюме на основните констатации от тези производства, което да стане основа за бъдещи законодателни предложения, а именно относно намалени ставки, освобождаванията и нетранспонирането; 8. отбелязва, че пандемията от COVID-19 обоснова въвеждането на изключения във връзка с ДДС, което доказва необходимостта от известна степен на гъвкавост с цел справяне с неотложни или неочаквани обстоятелства; настоятелно призовава Комисията да вземе това под внимание в бъдещи законодателни предложения относно ДДС; 9. констатира, че разликата между потенциалните и реално събраните приходи от ДДС варира в зависимост от икономическия цикъл, и че слабото спазване на данъчното законодателство понякога е свързано с високи стандартни ставки на ДДС, по-ниска законодателна и съдебна ефективност, по-слаби правни институции, по-високи възприемани равнища на корупция и с дела на сивата икономика в контекста на цялостната икономика; 10. отбелязва със загриженост, че някои държави членки по принцип не предоставят освобождаване от ДДС за даренията в натура, поради което дружествата унищожават потребителски стоки, по-специално върнати стоки, въпреки че такова освобождаване е възможно съгласно действащата Директива за ДДС; призовава Комисията да издаде насоки за държавите членки, в които се разяснява, че освобождаванията от облагане с ДДС за дарения в натура са съвместими с действащото право на ЕС относно ДДС до приемането от държавите членки на предложението на Съвета (COM(2018)0020, член 98, параграф 2); 11. изразява съжаление, че липсата на налични данни относно регионалните разлики би могла да се окаже сериозно ограничение за измерването на разликата между потенциалните и реално събраните приходи от ДДС; призовава Комисията да провери дали изготвянето и публикуването на измерени величини на разликите между потенциалните и реално събраните приходи от ДДС на регионално равнище би могло да бъде ценен инструмент за подобряване на прозрачността и намаляване на тези разлики в приходите от ДДС; Въздействие на широкото многообразие от намалени ставки върху предприятията 12. счита, че настоящото многообразие от намалени ставки създава допълнителни административни пречки пред предприятията; отбелязва, че общите разходи за привеждане в съответствие с правилата за ДДС варират от 1 % до 4 % от оборота на дружествата в държавите членки; отбелязва, че цифровизацията може да допринесе значително за намаляване на разходите на предприятията за привеждане в съответствие; 13. отбелязва, че МСП имат пропорционално по-високи разходи за привеждане в съответствие, тъй като тези разходи са фиксирани и не зависят от размера на предприятието, и че високите разходи за привеждане в съответствие представляват пречка за навлизането на вътрешния пазар на ЕС; поради това счита, че диференцираните режими на ДДС в рамките на ЕС биха могли да бъдат обезсърчаващ фактор пред всички предприятия и особено МСП за участие във вътрешната търговия в ЕС; отбелязва обаче, че емпиричните данни са неубедителни по отношение на въздействието на диференцираните системи на ДДС върху международната търговия, както и по въпроса дали те не биха могли да създадат неравностойни условия на конкуренция в тази търговия, по-специално поради високите разходи за привеждане в съответствие, освобождаванията и недостатъците на системите за възстановяване на данъка;