C 342/92
BG
Официален вестник на Европейския съюз
6.9.2022 г.
Сряда, 16 февруари 2022 r.
К. като има предвид, че Становище № 11/2020 на Сметната палата поставя акцент върху предложения нов метод за изчисляването на собствения ресурс на база ДДС, като има предвид, че в това становище е посочено, че с предложението „значително се опростява изчисляването на собствения ресурс на база ДДС на държавите членки в сравнение със сегашната система“, но „[се идентифицира] риск от това окончателната многогодишна среднопретеглена ставка да не бъде представителна за всички държави членки“; Л. като има предвид, че социално-икономическата криза, причинена от пандемията от COVID-19, наложи значителни данъчни и бюджетни усилия от страна на правителствата на държавите членки, включително под формата на помощи за предприятията; М. като има предвид, че собственият ресурс на база ДДС представляваше 11 % от бюджета на ЕС през 2019 г. върху обща сума от 17,8 милиарда евро; Н. като има предвид, че планът за действие на Комисията за справедливо и опростено данъчно облагане в подкрепа на стратегията за възстановяване е част от новата стратегия на ЕС за опростяване, адаптиране на данъчното облагане към цифровизацията на икономиката и екологичния преход на данъчното облагане, както и за борба с данъчните измами и отклонението от данъчно облагане; като има предвид, че в настоящия план за действие въпросите, свързани с ДДС, са определени като приоритетни и е поставен акцент върху борбата срещу измамите с ДДС и върху осъвременяването на ДДС върху финансовите услуги, вземайки предвид цифровизацията на икономиката; О. като има предвид, че след приемането на Директивата за ДДС финансовите услуги, с някои изключения, са освободени от ДДС на основание, че подлежат на облагане с други данъци (като данък върху застрахователните премии); П. като има предвид, че като косвен данък, събиран от всички 27 държави членки, ДДС се урежда от няколко различни национални режима, и като има предвид, че въз основа на всички тях е възможно да се установят добри практики, които да се приложат за една единна реформа в рамките на ЕС; като има предвид, че националните примери следва да се считат за модели, които да се вземат предвид, а в същото време Комисията трябва да изпълнява ролята на платформа за обмен на такива добри практики; като има предвид, че националните законодателни промени, които бяха осъществени от една държава членка и създадоха стимули за потребителите да изискват фактури в трудни за облагане сектори, са един от тези добри примери; Р. като има предвид, че общата цел за цифровизация на данъчното облагане е от ключово значение, за да се гарантират прозрачност, отчетност и автоматично докладване, и е от съществено значение за окончателен, опростен и ориентиран към бъдещето режим на ДДС; като има предвид, че пандемията от COVID-19 катализира развитието на цифровизацията за всички сделки; като има предвид, че малките и средните предприятия (МСП) са в центъра на този процес на цифровизация и в това отношение следва да се подпомагат в придобиването на най-новите технологии и ноу-хау; С. като има предвид, че ДДС е хармонизиран в голяма степен на равнището на ЕС и е собствен ресурс за бюджета на ЕС и следователно изисква широко сътрудничество на равнището на ЕС; Т. като има предвид, че Парламентът напълно зачита принципа на национален данъчен суверенитет; Ставки, данъчни основи и разлика между потенциалните и реално събраните приходи от ДДС в отделните държави членки 1. приветства факта, че общата тенденция е положителна, тъй като разликата между потенциалните и реално събраните приходи от ДДС е спаднала на 10 % през 2019 г. от 20 % през 2009 г. в отделните държави членки, което предполага, че измамите с ДДС в ЕС намаляват и приходите от ДДС като процент от БВП се увеличават; 2. призовава Комисията и държавите членки да анализират и обменят най-добри практики в онези държави членки, които са успели да избегнат голяма разлика между потенциалните и реално събраните приходи от ДДС; подкрепя целта за намиране на иновативни данъчни решения в съответствие с новите икономически, социални и екологични реалности; 3. отбелязва, че според някои оценки една неутрална по отношение на приходите данъчна реформа би могла да доведе до намаление на стандартната ставка на ДДС средно със седем процентни пункта в ЕС-27 в допълнение към намаляването на разходите за привеждане в съответствие; подчертава, че според тези оценки размерът на намалението варира между държавите — членки на ЕС от 2 (Естония) до 13 (Гърция) процентни пункта; отбелязва, че това не е единственият отговор на необходимостта от справяне със сложността на данъчната система; отбелязва, че по-ниска стандартна ставка на ДДС би била от полза за потребителите, по-специално за домакинствата с по-ниски доходи; отбелязва, че държавите членки имат възможност да проучат предимствата, които такава единна намалена стандартна ставка би имала за лоялната конкуренция на техния пазар;