6.9.2022 г.
BG
Официален вестник на Европейския съюз
C 342/19 Вторник, 15 февруари 2022 r.
беше обявено от председателя на Комисията в нейното писмо за намеренията относно състоянието на Съюза от 2021 г.; призовава Съвета бързо да приеме тези предложения, за да бъдат те ефективни през 2023 г.; приканва държавите членки да разгледат възможността за подкрепа за подобни международни споразумения за други видове подходящи данъци;
Препоръки и области за реформа 17. посочва, че в области от голямо значение за функционирането на единния пазар, като например данъчното облагане и съюза на капиталовите пазари, е необходима по-голяма хармонизация или чрез по-добра координация между държавите членки, или чрез действия на ЕС; 18. подчертава, че държавите членки все още използват различни критерии за определяне на статута на местно лице за данъчни цели, което създава риск от двойно данъчно облагане или двойно необлагане с данъци; припомня в тази връзка инициативите, очертани в плана за действие на Комисията от юли 2020 г., насочен към представянето на законодателно предложение на Комисията през 2022 г. или 2023 г., с цел да се поясни къде данъкоплатците, които извършват трансгранична дейност в ЕС, трябва да се считат за местни лица за данъчни цели; очаква предложението, което следва да има за цел да гарантира по-последователно определяне на статута на местно лице за данъчни цели в рамките на единния пазар; 19. отбелязва, че цифровизацията и силната зависимост от нематериални активи, които представляват предизвикателство за настоящата данъчна система, изискват висока степен на координация и хармонизация на политиките, за да се установят еднакви условия на конкуренция и да се гарантира, че цифровите дружества имат справедлив принос към обществата, в които извършват икономическа дейност; отбелязва факта, че някои държави членки ускориха въвеждането на национални данъци върху цифровите технологии въпреки продължаващите преговори на равнище ЕС и ОИСР; отбелязва, че това оказа положително въздействие върху международния дебат; подчертава, че тези национални мерки следва постепенно да бъдат премахнати след прилагането на ефективно международно решение; 20. припомня, че ЕС постигна споразумение за въвеждането на нов собствен ресурс на базата на цифров данък като начин за финансиране на инструмента за възстановяване NextGenerationEU, и настоятелно призовава Комисията да представи алтернативни предложения, които ще бъдат съвместими с международните ангажименти; 21. изразява съжаление относно факта, че различията в процедурите за удържане на данък при източника и за възстановяване на данък при източника продължават да бъдат значителна пречка за по-нататъшното интегриране на съюза на капиталовите пазари; приветства изявлението на Комисията, че ще предложи законодателна инициатива за въвеждане на обща и стандартизирана система за целия ЕС за данъчни облекчения във връзка с данъка, удържан при източника; 22. изразява съжаление относно преференциалното данъчно третиране на дълга в корпоративното данъчно облагане („склонността към задлъжнялост“), което дава възможност за щедри данъчни облекчения върху лихвените плащания, докато разходите за финансиране със собствен капитал не могат да бъдат приспаднати по подобен начин; подчертава структурните недостатъци, пред които са изправени дружествата, разчитащи на финансиране със собствен капитал, особено ако са млади и малки предприятия с ограничен достъп до кредитиране; отбелязва, че „склонността към задлъжнялост“ може да стимулира дружествата да поемат твърде голям дълг; 23. отбелязва, че „склонността към задлъжнялост“ се различава значително в отделните държави членки; отбелязва факта, че някои държави членки въведоха квоти за корпоративен дялов капитал за справяне с този проблем; припомня, че някои от тези квоти за корпоративен дялов капитал бяха използвани като данъчни вратички, които дават възможност на многонационалните предприятия изкуствено да приспадат национални лихвени плащания; подчертава, че общ европейски подход би бил за предпочитане, за да се избегнат нарушенията на единния пазар; 24. припомня, че подобна склонност може да бъде преодоляна чрез разрешаване на ново приспадане на разходи, свързани с финансиране със собствен капитал, или чрез намаляване на възможностите за приспадане на лихви; припомня, че Парламентът предложи ограничаване на приспадането на превишението на разходите по заеми до 20 % от печалбата на данъкоплатеца преди лихви, данъци и амортизация, а Съветът прие по-висок праг до 30 % (10); припомня, че според ОИСР съотношението от 30 % може да е твърде високо, за да бъде ефективно за предотвратяване на свиване на данъчната основа и пренасочване на печалбата (11);
(10) (11)
Позиция на Европейския парламент от 8 юни 2016 г. относно предложението за директива на Съвета за определяне на правила срещу практиките за избягване на данъци, които пряко засягат функционирането на вътрешния пазар (ОВ C 86, 6.3.2018 г., стp. 176).
ОИСР, Public Discussion Draft — BEPS Action 4: Interest Deductions And Other Financial Payments (Проект за публично обсъждане относно действие 4 по BEPS: приспадане на лихви и други финансови плащания), 2014 г.