6.9.2022 г.
BG
Официален вестник на Европейския съюз
C 342/7 Вторник, 15 февруари 2022 r.
12. отбелязва, че миграцията оказва пряко въздействие върху приобщаването на градовете и изисква индивидуализирани отговори на политиката; посочва потенциала на Плана за действие на ЕС за 2021-2027 г. относно интеграцията и приобщаването за изграждане на приобщаващи и сплотени общества и насочване на програмите към най-лишените квартали; също така отбелязва, че ръководените от общността стратегии за развитие на местно равнище са основен инструмент за създаване на работни места, намаляване на бедността и увеличаване на достъпа до услуги в градските райони;
13. изтъква, че в изостаналите градски райони децата често са изложени на множество рискови фактори, като лоши жилищни условия, дискриминация, насилие и неравен достъп до услуги, като грижи за деца, здравеопазване и образование; призовава държавите членки да подкрепят схемите за гаранция за децата на местно равнище с цел справяне с конкретните предизвикателства, свързани с детската бедност в градовете;
14. подчертава ролята на градовете за постигане на равенство между половете и припомня, че в съответствие с Регламента за общоприложимите разпоредби всички действия, изпълнявани по линия на политиката на сближаване, следва да вземат предвид равенството между половете като водещ принцип през целия период на тяхната подготовка, изпълнение, мониторинг, докладване и оценка; подчертава, че действията, насочени към преодоляване на неравнопоставеността между половете в рамките на политиката на сближаване, следва да използват междусекторен подход, който предприема подходящи стъпки за предотвратяване на всякаква дискриминация, основана на религия или убеждения, увреждане, възраст или сексуална ориентация, и който се основава на национални стратегически рамки за равенство между половете; подчертава, наред с това, че бенефициерите на програми по линия на политиката на сближаване не следва да приемат дискриминиращи политики, особено срещу малцинства, като например общността на ЛГБТИ; насърчава отхвърлянето на заявления от потенциални бенефициери, включително от регионални или местни органи, които са приели дискриминационни политики спрямо членовете на ЛГБТИ общността, като например декларацията за „зони, забранени за ЛГБТИ“;
15. подчертава, че освен рисковете за здравето, жените са по-уязвими към икономическите рискове, свързани с пандемията от COVID-19; признава, че в следпандемичния контекст подкрепата за жените във формалния и неформалния сектор и по-доброто интегриране на жените в планирането на политиката за регионално и градско развитие с акцент върху разработването на приобщаващи по отношение на пола градове и общности са от съществено значение за икономическото възстановяване на градовете;
16. изтъква широкоразпространения недостиг на свързани с пола данни в областта на политиката на сближаване и градоустройството и призовава държавите членки да въведат методи за събиране на данни, като използват разбити по пол данни;
17. подчертава факта, че пандемията от COVID-19 доведе до рязко увеличаване на домашното насилие; призовава държавите членки да разпределят финансиране по линия на политиката на сближаване и да мобилизират градските органи за справяне с глобалното нарастване на насилието, основано на пола; насърчава градове в ЕС да проектират, прилагат и оценяват всеобхватни подходи за предотвратяване и борба със сексуален тормоз и насилие, основано на пола, на обществените места, като се ангажират с принципите на водещата инициатива на ООН за жените на световно ниво — „Безопасни градове и безопасни обществени пространства за жени и момичета“;
18. призовава всички държави членки спешно да приключат ратифицирането на Конвенцията от Истанбул относно предотвратяването и борбата с насилието срещу жени; изисква от Комисията да предложи законодателство за справяне с всички форми на насилие, основано на пола, и да предприеме необходимите стъпки за определяне на насилието, основано на пола, като нова област на престъпност, която да бъде посочена в член 83, параграф 1 от ДФЕС;
19. признава тежестта върху жените като основни лица, полагащи грижи във формална и неформална среда, както и социалната стойност на тези грижи, особено по време на кризата с COVID-19; изтъква, че 80 % от всички грижи, предоставяни в ЕС, се предоставят (неплатено) неформално, като 75 % от полагащите грижи лица са жени; посочва релевантната роля на европейските структурни фондове за осигуряване на инвестиции в услугите за полагане на грижи; приветства намерението на Комисията да предложи европейска стратегия за полагане на грижи;
20. обръща внимание по-специално на безработицата и младежката безработица, които бяха изострени от пандемията от COVID-19; призовава държавите членки активно да включат градските органи в изготвянето на програми, които отговарят на потребностите на младите хора в градовете, както и в създаването на политики, насочени към психичното здраве и благосъстоянието на младите хора, което е особено важно в контекста след кризата с COVID 19;