C 334/58
SV
Europeiska unionens officiella tidning
1.9.2022
(26)
Enligt uppgifter från 2020 importerar Irland ingen råolja eller gas från Ryssland.
Irlands beroende av ryskt kol (22 % av kolimporten) är lägre än unionsgenomsnittet, i ett sammanhang där andelen solida fossila bränslen i energimixen (7,6 %) är lägre än unionsgenomsnittet.
Även om Irland har en mer begränsad exponering för rysk olja och gas än unionsgenomsnittet gör det aktuella geopolitiska läget och de höga energipriserna det ännu mer angeläget för landet att ytterligare påskynda sina satsningar på att nå målen avseende förnybar energi i den nationella energi- och klimatplanen.
Irlands klimathandlingsplan omfattar det långtgående målet att ställa om landets energisystem till 2030.
Detta ska se till att Irland minskar sina totala utsläpp av växthusgaser med 51 % mellan 2018 och 2030.
De nödvändiga reformerna och magnituden på omställningen kommer att vara avsevärda, från att trygga de nödvändiga offentliga och privata investeringarna till att uppfylla åtagandena i tid.
Det krävs en omfattande uppgradering av Irlands energiinfrastruktur för att fullt ut kunna utnyttja förnybara energikällor och nå Irlands klimatmål.
Att skapa en investeringsram som underlättar och stimulerar investeringar i den gröna omställ­ ningen kommer att vara avgörande för att minska beroendet av fossila bränslen.
För förnybar energi finns utmaningarna kvar när det gäller planerings- och tillståndssystemet, särskilt i fråga om de långdragna bygglovs­ förfarandena och de långa och dyra överklagandeförfarandena.
Att effektivisera planerings- och tillståndssystemet genom att se till att lämpliga resurser finns tillgängliga i alla etapper av planeringsprocessen och genom att rationalisera det övergripande regelverket skulle kunna påskynda storskaliga projekt och därmed snabba på den gröna omställningen.
Dessutom kommer det att vara centralt att bygga ut och förstärka elnätet och stödja infra­ struktur på viktiga platser för att minska överbelastningen och förbättra dess stabilitet.
I synnerhet kommer nya förbindelseledningar för överföring av el med grannländerna att stödja en tryggare energiförsörjning.
Större lag­ ringskapacitet och en massiv utbyggnad av laddstationer för elfordon kommer också att behövas.
Att ta fram en nationell strategi för förnybar vätgas skulle dessutom bidra till att diversifiera energimixen.
(27)
Åtgärder för energieffektivitet kommer att spela en viktig roll för att minska energiförbrukningen.
Stora energibe­ sparingar är nödvändiga för att inte bara nå Irlands klimatmål utan också de unionsomfattande målen för att minska nettoutsläppen av växthusgaser med 55 %.
Arbetet med klimathandlingsplanen går åt rätt håll, men Irland har släpat efter när det gäller minskade växthusgasutsläpp.
Genom att tillämpa principen om energieffektivitet först och verka för stora energibesparingar i byggnader kan Irland minska sitt importberoende av energi.
Med fler elfordon skulle man kunna utnyttja inhemsk elproduktion istället för att vara beroende av bränsleimport.
Eftersom klimathandlingsplanen innehåller ett mål om en miljon elfordon på de irländska vägarna till 2030 krävs en stor utbyggnad av laddstationer.
Irland måste ytterligare höja ambitionsnivån när det gäller att minska utsläppen av växthusgaser, öka andelen förnybar energi och öka energieffektiviteten för man ska uppnå målen i 55 %-paketet.
(28)
Även om den påskyndade omställningen till klimatneutralitet och utfasningen av fossila bränslen kommer att orsaka betydande omstruktureringskostnader inom flera sektorer, kan Irland, för att minska de socioekonomiska effekterna av omställningen i de regioner som påverkas mest, utnyttja mekanismen för en rättvis omställning inom ramen för sammanhållningspolitiken.
Dessutom kan Irland använda Europeiska socialfonden+, inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1057 (19), för att förbättra sysselsättningsmöjligheterna och stärka den sociala sammanhållningen.
(29)
Mot bakgrund av kommissionens bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet 2022, och dess yttrande (20) återspeglas i rekommendation 1.
(30)
Med hänsyn till de nära inbördes kopplingarna mellan ekonomierna i medlemsstaterna i euroområdet och deras kollektiva bidrag till Ekonomiska och monetära unionens funktion, rekommenderade rådet att euroområdets medlemsstater vidtar åtgärder, inbegripet genom sina återhämtnings- och resiliensplaner, för att genomföra de rekommendationer som anges i rekommendationen om euroområdet 2022.
För Irland återspeglas detta särskilt i rekommendationerna 1 och 2.
(19) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1057 av den 24 juni 2021 om inrättande av Europeiska socialfonden+ (ESF+) och om upphävande av förordning (EU) nr 1296/2013 (EUT L 231, 30.6.2021, s. 21).
(20) Enligt artikel 5.2 i förordning (EG) nr 1466/97.