C 334/160
SV
Europeiska unionens officiella tidning
1.9.2022
och öka nätkapaciteten för överföring av förnybar energi från produktionsanläggningar till förbrukningsplatser.
Att öka nätkapaciteten är särskilt viktigt med tanke på att kapacitetsbegränsningarna i elnätet fortsatte att öka under 2021, vilket ledde till förseningar i genomförandet av projekt för förnybar energi.
De administrativa förfarandena för utbyggnad av kapaciteten för förnybar energi skulle kunna förenklas och effektiviseras ytterligare.
Det rekom­ menderas att nya investeringar i gasinfrastruktur och gasnät om möjligt ska vara framtidssäkrade så att de är hållbara på lång sikt och i framtiden kan ställas om till hållbara bränslen.
Att öka energieffektiviteten ger dessutom en kostnadseffektiv möjlighet att ytterligare minska koldioxidutsläppen och beroendet av fossila bränslen, inbegri­ pet import från Ryssland.
Framför allt finns det utrymme för förbättringar när det gäller renovering av byggnader och ökningen av värmepumpar och fjärrvärme i byggsektorn, samt genom elektrifiering av och tillhandahållande av ren energi till energiintensiva industrier.
Nederländerna måste ytterligare höja ambitionsnivån när det gäller att minska utsläppen av växthusgaser, öka andelen förnybar energi och öka energieffektiviteten för att man ska uppnå målen i 55 %-paketet.
(26)
Ytterligare investeringar i transportinfrastruktur skulle kunna bidra till att undanröja flaskhalsar och främja hållbar mobilitet.
Järnvägs- och väginfrastrukturen är överbelastad.
Det nederländska järnvägsnätet är det mest använda i Europa.
Nederländerna håller på att införa det europeiska trafikstyrningssystemet för tåg för att göra det lättare att öka kapaciteten på landets järnvägar.
Under 2019 beräknades trafikstockningarna i landet, som visserligen ligger något under unionsgenomsnittet, ha kostat 4 % av Nederländernas årliga BNP.
Investeringar i infrastruktur för hållbar mobilitet kan få positiva spridningseffekter på den inre marknaden, med tanke på de nederländska trans­ portknutpunkternas betydelse (Rotterdams hamn, Schiphols flygplats) och ytterligare minska landets stora beroende av olja (39 % av energimixen 2020).
(27)
Alltför stora kvävedepositioner skadar miljön och hämmar både bygg- och jordbruksverksamheten.
Kväveöver­ skottet är fyra gånger högre än unionsgenomsnittet, och ammoniakutsläppen per hektar är de högsta i Europa.
Kvävedepositionen är alltför stor för att målen för biologisk mångfald ska kunna uppnås.
Den påverkar även vattenkvaliteten och gör så att Nederländerna överskrider gränsvärdena i rådets direktiv 91/676/EEG (20) (nitrat­ direktivet).
Till följd av ett avgörande från Högsta förvaltningsdomstolen 2019 måste den nederländska regeringen vidta åtgärder för att minska kvävedepositionen i Natura 2000-områden.
För att ytterligare minska kvävedeposi­ tionen krävs en övergång till ett hållbart jordbruk, vilket i sin tur kräver betydande investeringar.
Jordbruket står för 45 % av kvävedepositionen, särskilt på grund av intensiv djurhållning.
Det gör Nederländerna till den medlems­ stat som har den högsta djurtätheten i unionen.
(28)
Även om den påskyndade omställningen till klimatneutralitet och utfasningen av fossila bränslen kommer att orsaka betydande omstruktureringskostnader inom flera sektorer, kan Nederländerna, för att minska de socio­ ekonomiska effekterna av omställningen i de regioner som påverkas mest, utnyttja mekanismen för en rättvis omställning inom ramen för sammanhållningspolitiken.
Dessutom kan Nederländerna använda Europeiska social­ fonden+, inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1057 (21), för att förbättra sys­ selsättningsmöjligheterna och stärka den sociala sammanhållningen.
(29)
Mot bakgrund av kommissionens bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet 2022, och dess yttrande (22) återspeglas i rekommendation 1.
(30)
Med hänsyn till de nära inbördes kopplingarna mellan ekonomierna i medlemsstaterna i euroområdet och deras kollektiva bidrag till Ekonomiska och monetära unionens funktion, rekommenderade rådet att euroområdets medlemsstater vidtar åtgärder för att genomföra de rekommendationer som anges i rekommendationen om euroområdet 2022.
För Nederländerna återspeglas detta särskilt i rekommendationerna 1 och 3.
(31)
Mot bakgrund av kommissionens fördjupade granskning och dess bedömning har rådet granskat stabilitetspro­ grammet för 2022.
Dess rekommendationer enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011 återspeglas i rekom­ mendationerna 1 och 4.
Rekommendation 1 bidrar också till genomförandet av rekommendationen om euroom­ rådet 2022, särskilt den första av rekommendationerna om euroområdet.
De finanspolitiska åtgärder och andra åtgärder som det hänvisas till i rekommendationerna 1 och 4 hjälper bland annat till att åtgärda obalanser med koppling till det stora överskottet i bytesbalansen.
De åtgärder som det hänvisas till i rekommendation 1 bidrar också till att hantera obalanser med koppling till den höga privata skuldsättningen.
(20) Rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (EGT L 375, 31.12.1991, s. 1).
(21) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1057 av den 24 juni 2021 om inrättande av Europeiska socialfonden+ (ESF+) och om upphävande av förordning (EU) nr 1296/2013 (EUT L 231, 30.6.2021, s. 21).
(22) Enligt artikel 5.2 i förordning (EG) nr 1466/97.