1.9.2022
SV
Europeiska unionens officiella tidning
C 334/143
(28)
Ungern rankas lågt bland medlemsstaterna i den sociala dialogen, intressenternas engagemang i utvecklingen av primärrätten, samråd med arbetsmarknadens parter, det civila samhället och användningen av evidensbaserade instrument.
Nationella bestämmelser om obligatoriskt offentligt samråd om utkast till rättsakter och deras kon­ sekvensbedömningar har systematiskt ignorerats.
Antalet lagar som är föremål för samråd har minskat avsevärt under de senaste åren.
(29)
Åtgärder har vidtagits för att förbättra skattesystemet ytterligare, men vissa problem kvarstår.
Skattetrycket på arbete har minskat, men är fortfarande högt för många låginkomsttagare.
Sektorspecifika skatter och ett stort antal små skatter komplicerar skattesystemet och ökar efterlevnadskostnaderna, särskilt för mindre företag.
(30)
Hinder i form av regleringar och statlig inblandning på produktmarknader står i vägen för valet av effektiva företag och begränsar konkurrensen.
Tillfälliga undantag för affärstransaktioner från konkurrensgranskning hindrar mark­ naden från att fungera och hämmar investeringar.
Oförutsägbarhet när det gäller regelverket är ytterligare ett problem, särskilt inom detaljhandeln, som under de senaste åren har ställts inför många regeländringar.
Regleringar och skatter kan hindra företag från att växa, särskilt inom detaljhandeln och allmännyttiga företag.
Regleringen av yrken är fortfarande restriktiv.
Långsamma och kostsamma insolvensförfaranden kan hindra omstruktureringen av konkurshotade företag.
Upphandlingsmarknaden är fortfarande sårbar för konkurrensbegränsande metoder.
Ande­ len kontrakt som tilldelats i förfaranden där det bara fanns en anbudsgivare är fortfarande bland de högsta i unionen.
Myndigheterna förbättrade övervakningen av korrektheten i offentlig upphandling som en reaktion på de tidigare resultaten av kommissionens successiva revisioner av förvaltningen av unionsmedel, som genomfördes 2014, 2015 och 2017 och där allvarliga systembrister och oriktigheter konstaterades, särskilt i samband med användningen av ramavtal.
Det återstår att se om alla tidigare identifierade brister har åtgärdats fullt ut i praktiken.
På senare tid har det uppstått nya risker i och med att truster för allmänintresset uppenbart utesluts från reglerna för offentlig upphandling.
I februari 2021 satte regeringen upp ett ambitiöst mål om att minska andelen offentliga upphandlingsförfaranden med endast ett anbud till mindre än 15 %, dock utan en fast tidsplan.
(31)
Omställningen till en klimatneutral ekonomi befinner sig fortfarande i ett tidigt skede.
Hälften av Ungerns territorium är kraftigt utsatt för klimatförändringsrisker, bland annat torka och översvämningar.
Detta skapar ett behov av hållbara klimatanpassningslösningar, framför allt genom naturbaserad vattenupptagning, bland annat genom återställande av naturlig hydrologi, anpassning av jordbruksmetoder och noggrann övervakning av grundoch ytvattenuttag för bevattning.
Luft- och vattenkvaliteten är fortfarande ett problem.
De huvudsakliga källorna till luftföroreningar är förbränning av fast bränsle i bostäder samt utsläpp från jordbruk och transporter.
En stor del av dricksvattennätet är dåligt utformat och regelverket skapar hinder för investeringar.
Den cirkulära ekonomin befinner sig fortfarande i en inledningsfas, återvinningen av kommunalt avfall är underutvecklad och de ekono­ miska instrumenten räcker inte till för att hantera miljöproblem.
Avfallshanteringen omorganiserades av regeringen i flera steg.
Förändringarna begränsade konkurrensen inom sektorn, vilket medförde sidoeffekterna sjunkande effektivitet och återvinningsgrad.
Sektorer som sannolikt kommer att minska eller förändras på grund av den gröna omställningen tillhandahåller arbetstillfällen för nästan 4 % av alla arbetstagare, vilka särskilt kan behöva kompetensutveckling och omskolning.
Brist på arbetskraft inom energisektorn skulle kunna hindra omställningen till klimatneutralitet.
(32)
Transportinfrastrukturen kännetecknas av ett tätt motorvägsnät och elektrifierat järnvägsnät.
Ungern har upplevt en kraftig ökning av utsläppen inom transportsektorn, som snabbt håller på att bli den största utsläppssektorn.
Ungern är en av de mest trafiköverbelastade medlemsstaterna, och antalet förlorade timmar per förare fortsätter att öka i stadsområdena.
Andelen nyregistrerade utsläppsfria personbilar och antalet laddningsstationer ökar stadigt.
Även om motsvarande indikatorer visar på en ledande ställning bland regionala motsvarigheter ligger man fort­ farande under unionsgenomsnittet.
(33)
Forskning och innovation är en viktig drivkraft för långsiktig tillväxt och konkurrenskraft.
Ungern rankas som en innovatör på uppgång.
Utgifterna för forskning och utveckling ökar och uppgick till 1,61 % av BNP 2020.
Bristen på högkvalificerad arbetskraft är ett stort hinder för innovation.
Andelen personer med högskoleutbildning är bland de lägsta i unionen.
Den nyligen genomförda befrielsen för unga arbetstagare från inkomstskatt och andra strukturella förändringar som hindrar akademisk frihet minskar den högre utbildningens attraktionskraft.
De digitala färdigheterna och användningen av digital teknik i företag och offentliga tjänster ligger fortfarande under unionsgenomsnittet.