1.9.2022
SV
Europeiska unionens officiella tidning
C 334/133
(20)
Kampen mot aggressiv skatteplanering i EU är väsentlig för att i) förebygga snedvridningen av konkurrensen mellan företag, ii) säkerställa rättvis behandling av skattebetalare, och iii) skydda de offentliga finanserna.
Luxemburg är en liten, öppen ekonomi, med en stor integrerad finanssektor, vilket till stor del förklarar att det finns stora finansiella flöden.
Dessa stora finansiella flöden återspeglar dock också den stora närvaron av utländskt kontrollerade företag i landet, vilka är involverade i koncernintern finansierings- och likviditetsverksamhet.
Ett särskilt orosmoment är det faktum att ingen källskatt eller motsvarande avgift tas ut på ränte- och royaltybetal­ ningar till jurisdiktioner med låg eller ingen skatt, andra än de länder som står med på EU:s förteckning över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner (18).
Utgående ränte- och royaltybetalningar från Luxemburgbaserade företag till jurisdiktioner utanför EU skulle kunna omfattas av låg eller ingen beskattning om dessa betalningar inte beskattas eller beskattas på låg nivå i mottagande jurisdiktion.
Luxemburg har vidtagit vissa åtgärder för att bekämpa aggressiv skatteplanering.
Hittills har dock åtgärderna varit begränsade och otillräckliga för att kunna motverka problemet med utgående betalningar i skattesystemet, vilket multinationella bolag skulle kunna utnyttja för aggres­ siv skatteplanering.
(21)
I enlighet med artikel 19.3 b i förordning (EU) 2021/241 och kriterium 2.2 i bilaga V till den förordningen ska återhämtnings- och resiliensplanen omfatta ett stort antal ömsesidigt förstärkande reformer och investeringar med en preliminär tidsplan för genomförandet som ska slutföras senast den 31 augusti 2026.
De bidrar till att åtgärda alla eller en betydande del av de ekonomiska och sociala utmaningar som beskrivs i de landsspecifika rekom­ mendationerna till Luxemburg från rådet i den europeiska planeringsterminen 2019 och 2020, utöver eventuella landsspecifika rekommendationer som utfärdats fram till den dag då en återhämtnings- och resiliensplan antogs.
Dessa utmaningar rör särskilt hälso- och sjukvårdssystemets resiliens, arbetsmarknadsintegrationen och investe­ ringar i den gröna och den digitala omställningen, liksom bristen på boenden till rimlig kostnad och den institutionella resiliensen i reglerna mot penningtvätt.
Återhämtnings- och resiliensplanen omfattar åtgärder för att öka den offentliga tillgången till boenden till rimlig kostnad.
Återhämtnings- och resiliensplanen omfattar också investeringar i produktion av förnybar energi och hållbara transporter, vilket ska bidra till att successivt fasa ut koldioxiden från ekonomin.
Digitala offentliga tjänster och ett stort offentligt forsknings- och innovationsprojekt inom kvantkommunikationsteknik skulle uppmuntra företagsinvesteringar och öka produktivitetstillväxten på medellång sikt.
När det gäller bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism omfattar återhämtningsoch resiliensplanen en kombination av åtgärder som ska förbättra insynen och stärka regelverket för tillsyn av leverantörer av finansiella tjänster.
Den kompetensstrategi och de utbildningsprogram som tas upp i återhämt­ nings- och resiliensplanen, inbegripet ett särskilt mål för äldre arbetstagare, bör bidra till att arbetsmarknads­ integrationen ökar.
(22)
Genomförandet av Luxemburgs återhämtnings- och resiliensplan förväntas bidra till ytterligare framsteg avseende den gröna och den digitala omställningen.
Åtgärder som stöder klimatmålen i Luxemburg står för 61 % av återhämtnings- och resiliensplanens totala tilldelning, medan åtgärder som stöder de digitala målen står för 32 % av återhämtnings- och resiliensplanens totala tilldelning.
Det fullständiga genomförandet av återhämtningsoch resiliensplanen, i enlighet med relevanta delmål och mål, kommer att bidra till att Luxemburg snabbt kan återhämta sig från konsekvenserna av covid-19-krisen, samtidigt som landets resiliens stärks.
Det systematiska deltagandet av arbetsmarknadens parter och andra relevanta berörda parter är fortfarande viktigt för att genom­ förandet av återhämtnings- och resiliensplanen ska lyckas, liksom annan ekonomisk politik och sysselsättnings­ politik utanför återhämtnings- och resiliensplanen, och för att säkerställa att fler känner ett egenansvar för den övergripande politiska agendan.
(23)
Luxemburg har ännu inte lämnat in den partnerskapsöverenskommelse eller de övriga sammanhållningspolitiska program som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 (19).
I enlighet med för­ ordning (EU) 2021/1060 ska Luxemburg beakta de relevanta landsspecifika rekommendationerna i programpla­ neringen av de sammanhållningspolitiska fonderna 2021–2027.
Detta är en förutsättning för att förbättra ända­ målsenligheten och maximera mervärdet av det ekonomiska stöd som ska erhållas från de sammanhållningspoli­ tiska fonderna, samtidigt som samordning, komplementaritet och enhetlighet mellan de sammanhållningspolitiska fonderna och andra unionsinstrument och fonder främjas.
För att faciliteten för återhämtning och resiliens och de sammanhållningspolitiska programmen ska kunna genomföras på ett framgångsrikt sätt krävs också att investe­ ringshinder avlägsnas till stöd för den gröna och den digitala omställningen och en balanserad territoriell utveck­ ling.
(18) Rådets slutsatser av den 24 februari 2022 om EU:s reviderade förteckning över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner på skatteområdet (EUT C 103, 3.3.2022, s. 1).
(19) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (EUT L 231, 30.6.2021, s. 159).