C 334/58
SL
Uradni list Evropske unije
1.9.2022
(26)
Glede na podatke za leto 2020 Irska ne uvaža surove nafte ali plina iz Rusije.
Odvisnost Irske od ruskega premoga (22 % uvoza premoga) je nižja od povprečja Unije, pri čemer je tudi masa trdnih fosilnih goriv v mešanici energijskih virov (7,6 %) pod povprečjem Unije.
Kljub bolj omejeni izpostavljenosti Irske ruski nafti in plinu v primerjavi s povprečjem Unije je zaradi trenutnih geopolitičnih razmer in visokih cen energije toliko bolj nujno, da Irska okrepi svoja prizadevanja za izpolnitev ciljev glede energije iz obnovljivih virov, določenih v njenem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu.
Irski akcijski načrt za podnebne spremembe vključuje ambiciozen cilj preoblikovanja energetskega sistema države do leta 2030.
To bo Irski omogočilo, da med letoma 2018 in 2030 zmanjša skupne emisije toplogrednih plinov za 51 %.
Potrebne reforme in obseg te preobrazbe bodo precejšnji, in sicer od zagotavljanja potrebnih javnih in zasebnih naložb do pravočasnega uresničevanja zavez.
Potrebna je celovita nadgradnja irske energetske infrastrukture, da bi lahko država v celoti izkoristila obnovljive vire energije in dosegla svoje podnebne cilje.
Oblikovanje naložbenega okvira, ki bo olajševal in spodbujal naložbe v prehod na zeleno energijo, bo ključnega pomena za zmanjšanje odvisnosti od fosilnih goriv.
V zvezi z obno­ vljivimi viri energije so v sistemu načrtovanja in izdajanja dovoljenj še vedno prisotni izzivi, zlasti glede dolgega trajanja postopkov za izdajo dovoljenj za načrtovanje ter dolgotrajnih in dragih pritožbenih postopkov.
Izboljšanje učinkovitosti sistema načrtovanja in izdajanja dovoljenj z zagotavljanjem razpoložljivosti ustreznih virov v vseh fazah postopkov načrtovanja in z racionalizacijo splošnega okvira bi lahko pospešilo obsežen razvoj in s tem tudi zeleni prehod.
Poleg tega bosta razširitev in okrepitev elektroenergetskega omrežja ter podporna infrastruktura na ključnih lokacijah bistvenega pomena za zmanjšanje preobremenjenosti in izboljšanje stabilnosti omrežja.
Zlasti novi povezovalni daljnovodi za prenos električne energije v sosednje države bodo podpirali večjo zanesljivost oskrbe z energijo.
Potrebna bo tudi večja skladiščna zmogljivost in množična postavitev polnilnih postaj za električna vozila.
Poleg tega bi razvoj nacionalne strategije za obnovljivi vodik prispeval tudi k diverzifikaciji mešanice energijskih virov.
(27)
Ukrepi za energijsko učinkovitost bodo imeli ključno vlogo pri zmanjševanju porabe energije.
Visoki prihranki energije so potrebni ne le za doseganje podnebnih ciljev Irske, ampak tudi za zmanjšanje neto emisij toplogrednih plinov za 55 %, ki je cilj na ravni Unije.
Čeprav je podnebni akcijski načrt na pravi poti, je Irska doslej zaostajala pri zmanjševanju emisij toplogrednih plinov.
Irska bi lahko z uporabo načela „energijska učinkovitost na prvem mestu“ in prizadevanji za velike prihranke energije v stavbah zmanjšala svojo odvisnost od uvoza energije.
Domačo proizvodnjo električne energije bi bilo mogoče izkoristiti za povečanje števila električnih vozil, s čimer bi se zmanjšala odvisnost od uvoza goriva.
Ker podnebni akcijski načrt vključuje cilj, da bo do leta 2030 na irskih cestah milijon električnih vozil, je treba postaviti znatno število električnih polnilnih postaj.
Da bi se Irska uskladila s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“, bo treba dodatno okrepiti prizadevanja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ter povečanja energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti.
(28)
Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv na podnebno nevtralnost v več sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja, lahko Irska v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da v najbolj prizadetih regijah ublaži socialno-ekonomske posledice prehoda.
Poleg tega lahko Irska uporabi Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (19), da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo.
(29)
Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2022, njegovo mnenje (20) pa je izraženo v priporočilu 1.
(30)
Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, naj države članice euroobmočja sprejmejo ukrepe, tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost, da bi izvedle priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2022.
Za Irsko je to izraženo zlasti v priporočilih 1 in 2 –
(19) Uredba (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) in razveljavitvi Uredbe (EU) št.
1296/2013 (UL L 231, 30.6.2021, str. 21).
(20) V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št.
1466/97.