C 334/160
SL
Uradni list Evropske unije
1.9.2022
postopke za uvajanje zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov bi bilo mogoče dodatno poeno­ staviti in racionalizirati.
Priporoča se, naj bodo, kadar je to mogoče, nove naložbe v infrastrukturo in omrežje, ki so povezane s plinom, primerne za prihodnost, da se s prehodom na trajnostna goriva v prihodnosti omogoči njihova dolgoročna trajnostnost.
Poleg tega povečanje energijske učinkovitosti zagotavlja stroškovno učinkovito priložnost za nadaljnje zmanjšanje emisij ogljika in odvisnosti od fosilnih goriv, med drugim tudi tistih, ki se uvažajo iz Rusije.
Zlasti obstajajo možnosti za izboljšave v zvezi s prenovo stavb, uvajanjem toplotnih črpalk in daljinskega ogrevanja v stavbnem sektorju, elektrifikacijo in zagotavljanjem čiste energije za energijsko intenzivne panoge.
Da bi se Nizozemska uskladila s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“, bo treba dodatno okrepiti prizadevanja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ter povečanja energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti.
(26)
Nadaljnje naložbe v prometno infrastrukturo bi lahko pomagale odpraviti ozka grla in podpreti trajnostno mobilnost.
Železniška in cestna infrastruktura sta preobremenjeni.
Nizozemsko železniško omrežje je najpogosteje uporabljeno omrežje v Evropi.
Nizozemska uvaja evropski sistem za upravljanje železniškega prometa, da bi podprla povečanje zmogljivosti svojega železniškega omrežja.
Leta 2019 so bili zastoji v cestnem prometu, čeprav so bili nekoliko pod povprečjem Unije, ocenjeni na 4 % letnega BDP Nizozemske.
Glede na pomen nizozemskih prometnih vozlišč (pristanišče Rotterdam, letališče Schiphol) lahko naložbe v infrastrukturo za trajnostno mobil­ nost pozitivno vplivajo na enotni trg in dodatno zmanjšajo visoko odvisnost države od nafte (39 % mešanice energijskih virov v letu 2020).
(27)
Čezmerne usedline dušika škodujejo okolju ter zavirajo gradnjo in kmetijske dejavnosti.
Presežek dušika je štirikrat večji od povprečja Unije, emisije amoniaka na hektar pa so največje v Evropi.
Usedline dušika so previsoke za dosego ciljev biotske raznovrstnosti in vplivajo na kakovost vode, poleg tega pa zaradi njih Nizozemska presega pragove iz Direktive Sveta 91/676/EGS (20) (direktiva o nitratih).
Nizozemska vlada mora na podlagi sodbe državnega sveta iz leta 2019 sprejeti ukrepe za zmanjšanje usedlin dušika na območjih Natura 2000.
Za nadaljnje zmanjšanje usedlin dušika je potreben prehod na trajnostno kmetijstvo, za kar so potrebne znatne naložbe.
Kmetijstvo je odgovorno za 45 % usedlin dušika, zlasti zaradi intenzivne živinoreje.
Nizozemska je tako država članica z največjo gostoto živine v Uniji.
(28)
Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv na podnebno nevtralnost v več sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja, lahko Nizozemska v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da v najbolj prizadetih regijah ublaži socialno-ekonomske posledice prehoda.
Poleg tega lahko Nizozemska uporabi Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (21), da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo.
(29)
Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2022, njegovo mnenje (22) pa je izraženo v priporočilu 1.
(30)
Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, naj države članice euroobmočja sprejmejo ukrepe, da bi izvedle priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2022.
Za Nizozemsko je to izraženo zlasti v priporočilih 1 in 3.
(31)
Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda in ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2022.
Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št.
1176/2011 so izražena v priporočilih 1 in 4.
Priporočilo 1 prispeva tudi k izvajanju priporočila glede euroobmočja za leto 2022, zlasti prvega priporočila glede euroobmočja.
Fiskalne in druge politike iz priporočil 1 in 4 med drugim prispevajo k odpravljanju neravnotežij, povezanih z velikim presežkom na tekočem računu.
Politike iz priporočila 1 prispevajo tudi k odpravljanju neravnotežij, povezanih z visokim zasebnim dolgom –
(20) Direktiva Sveta 91/676/EGS z dne 12. decembra 1991 o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov (UL L 375, 31.12.1991, str. 1).
(21) Uredba (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) in razveljavitvi Uredbe (EU) št.
1296/2013 (UL L 231, 30.6.2021, str. 21).
(22) V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št.
1466/97.