C 334/160
SK
Úradný vestník Európskej únie
1.9.2022
2021 naďalej zhoršovali, čo viedlo k oneskoreniam vo vykonávaní projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov.
Administratívne postupy na rozvoj kapacít v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov by sa mohli ďalej zjednodušiť a zefektívniť.
Pri investíciách do novej infraštruktúry a sietí na rozvod plynu by sa podľa možnosti malo dbať na ich odolnosť voči budúcim zmenám, aby sa mohli v budúcnosti preorientovať na udržateľné palivá a stať sa tak dlhodobo udržateľnými.
Zvýšenie energetickej efektívnosti navyše ponúka nákladovo efektívnu príle­ žitosť na ďalšie znižovanie emisií uhlíka a závislosti od fosílnych palív vrátane týchto palív dovážaných z Ruska.
Konkrétny priestor na zlepšenia možno nájsť v sektore stavebníctva, a to v súvislosti s obnovou budov a zavá­ dzaním tepelných čerpadiel a diaľkového vykurovania.
Zlepšenia možno dosiahnuť aj prostredníctvom elektrifikácie a poskytovania čistej energie pre energeticky náročné priemyselné odvetvia.
Na to, aby Holandsko dosiahlo súlad s cieľmi balíka „Fit for 55“, bude potrebné ďalšie zvýšenie ambícií v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov a zvýšenie cieľov v oblasti obnoviteľných zdrojov energie a energetickej efektívnosti.
(26)
Pri odstraňovaní prekážok a podpore udržateľnej mobility by mohli pomôcť ďalšie investície do dopravnej infra­ štruktúry.
Železničná a cestná infraštruktúra je preťažená.
Holandská železničná sieť je najviac vyťažená v Európe.
V záujme zvýšenia kapacity svojej železničnej siete Holandsko uplatňuje Európsky systém riadenia železničnej dopravy.
V roku 2019 predstavovali odhadované náklady súvisiace s preťažením ciest (pohybujúcim sa mierne pod priemerom Únie) 4 % ročného HDP Holandska.
Investície do infraštruktúry v oblasti udržateľnej mobility môžu mať pozitívne presahové účinky na jednotný trh vzhľadom na význam holandských dopravných uzlov (prístav Rotterdam, letisko Schiphol) a ďalej znižovať vysokú závislosť krajiny od ropy (39 % energetického mixu v roku 2020).
(27)
Nadmerná depozícia dusíka poškodzuje životné prostredie a brzdí stavebné a poľnohospodárske činnosti.
Nadbytok dusíka štvornásobne prekračuje priemer Únie, pričom množstvo emisií amoniaku na hektár je najvyššie v Európe.
Príliš vysoká depozícia dusíka bráni dosiahnutiu cieľov v oblasti biodiverzity, ovplyvňuje kvalitu vody a vedie k tomu, že Holandsko prekračuje prahové hodnoty stanovené v smernici Rady 91/676/EHS (20) (smernica o dusičnanoch).
V nadväznosti na rozhodnutie Štátnej rady z roku 2019 musí holandská vláda prijať opatrenia na zníženie depozície dusíka v oblastiach sústavy Natura 2000.
V záujme ďalšieho zníženia depozície dusíka je potrebné prejsť na udržateľné poľnohospodárstvo, čo si vyžaduje značné investície.
Poľnohospodárstvo je zodpo­ vedné za 45 % depozitovaných objemov dusíka, najmä z dôvodu intenzívneho chovu hospodárskych zvierat.
Vzhľadom na túto skutočnosť ide o členský štát s najvyššou intenzitou chovu hospodárskych zvierat v Únii.
(28)
Hoci zrýchlenie prechodu ku klimatickej neutralite a odklonu od fosílnych palív bude mať v niektorých odvetviach za následok značné náklady na reštrukturalizáciu, Holandsko môže v rámci politiky súdržnosti využiť Mecha­ nizmus spravodlivej transformácie, aby zmiernilo sociálno-ekonomický vplyv tohto prechodu v najviac zasiahnu­ tých regiónoch.
Holandsko môže okrem toho využiť Európsky sociálny fond plus zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1057 (21) na zlepšenie pracovných príležitostí a posilnenie sociálnej súdržnosti.
(29)
Rada na základe posúdenia Komisie preskúmala program stability na rok 2022 a jej stanovisko (22) je zohľadnené v odporúčaní 1.
(30)
Vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami členských štátov eurozóny a ich kolektívny príspevok k fun­ govaniu hospodárskej a menovej únie Rada odporučila, aby členské štáty eurozóny prijali opatrenia, ktorými vykonajú odporúčania uvedené v odporúčaní na rok 2022 pre eurozónu.
V prípade Holandska je to zohľadnené najmä v odporúčaniach 1 a 3.
(31)
Rada na základe hĺbkového preskúmania, ktoré uskutočnila Komisia, a príslušného posúdenia preskúmala program stability na rok 2022.
Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní 1 a 4.
Odporúčanie 1 zároveň prispieva k plneniu odporúčania na rok 2022 pre eurozónu, predovšetkým prvého z nich.
Fiškálne politiky a iné politiky uvedené v odporúčaniach 1 a 4 pomáhajú riešiť okrem iného aj nerovnováhy spojené so značným prebytkom bežného účtu.
Politiky uvedené v odporúčaní 1 zároveň pomáhajú riešiť nerovnováhy spojené s vysokou úrovňou súkromného dlhu,
(20) Smernica Rady 91/676/EHS z 12. decembra 1991 o ochrane vôd pred znečistením dusičnanmi z poľnohospodárskych zdrojov (Ú. v. ES L 375, 31.12.1991, s. 1).
(21) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1057 z 24. júna 2021, ktorým sa zriaďuje Európsky sociálny fond plus (ESF+) a zrušuje nariadenie (EÚ) č. 1296/2013 (Ú. v.
EÚ L 231 30.6.2021, s. 21).
(22) Podľa článku 5 ods.
2 nariadenia (ES) č. 1466/97.