C 334/86
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
1.9.2022
(29)
Implementarea proiectelor de energie din surse regenerabile la scară utilitară în Franța, în special a parcurilor eoliene onshore și offshore și a proiectelor solare fotovoltaice, este afectată de reglementări restrictive și de bariere ridicate în materie de administrație și de autorizare.
Investițiile insuficiente în rețeaua de energie electrică la nivel național au condus, de asemenea, la o penurie de puncte de acces, la creșterea costurilor de conectare la rețea și la întârzieri în conectarea la rețea, care în prezent pot dura până la câteva luni.
Parcurile eoliene onshore nu pot fi construite pe o rază de 530 km din locurile în care sunt amplasate radare meteorologice, militare și de aviație civilă, ceea ce face ca aproximativ 45 % din noile proiecte să se confrunte cu dificultăți în găsirea unor locuri adecvate.
Procedurile ar trebui îmbunătățite pentru evitarea situațiilor în care apar constrângeri legate de siguranța militară într-un stadiu foarte avansat al dezvoltării unui proiect.
Un proces de aprobare care implică administrațiile naționale, regionale și locale înseamnă că cererile frecvente de actualizare a documentelor de urbanism trebuie să se reflecte și în documentele de la nivelurile administrative inferioare, ceea ce generează sarcini administrative suplimentare.
Procesul de acordare a autorizațiilor ar putea fi accelerat prin alocarea mai multor resurse umane și financiare la nivelul administrațiilor centrale la nivel regional (și anume, pentru serviciile de stat descentralizate), precum și al autorităților competente și al operatorilor de rețea, prin implicarea mai strânsă a administrațiilor regionale și locale în amenajarea teritoriului și prin aplicarea mai rapidă a procedurilor de licitație.
Consolidarea mecanismelor de participare a publicului și de descentralizare ar reduce plângerile terților, o sursă de întârzieri majore în demararea unor noi proiecte.
Un cadru de reglementare stabil la nivel național ar oferi mai multă certitudine investitorilor, în special în ceea ce privește planificarea pe termen mai lung.
(30)
Îmbunătățirea eficienței energetice și reducerea consumului de energie vor contribui la reducerea emisiilor și a dependenței de combustibilii fosili.
În Franța, construcția și utilizarea clădirilor reprezintă 25 % din totalul emisiilor de gaze cu efect de seră.
Planul de redresare și reziliență cuprinde o componentă completă dedicată renovării energetice a clădirilor, contribuind la abordarea provocărilor asociate printr-o abordare amplă, transversală.
Măsurile acoperă toate tipurile de clădiri, acordându-se prioritate clădirilor publice, și acțiuni semnificative de renovare a parcului imobiliar privat și a locuințelor sociale și de îmbunătățire a eficienței energetice a întreprin­ derilor mici.
În contextul noului său plan național de rederesare și reziliență, Franța consolidează mecanismele de sprijin pentru încălzirea clădirilor cu energie din surse regenerabile, de exemplu prin majorarea „fondului pentru încălzire” cu 150 de milioane EUR și a subvenției pentru instalarea de sisteme de încălzire bazate pe surse regenerabile de energie cu 1 000 EUR.
Strategia națională franceză privind emisiile scăzute de dioxid de carbon (Stratégie Nationale Bas Carbone) definește o traiectorie ambițioasă de reducere a emisiilor generate de clădiri și de realizare a decarbonizării complete a energiei consumate în clădiri până în 2050.
Schema actuală, denumită „Ma Prime Renov”, care vizează gospodăriile, subvenționează în principal acțiuni unice de renovare.
Pentru a încuraja câștiguri mai semnificative în materie de eficiență energetică, cadrul de politică ar putea fi îmbunătățit pentru a stimula renovarea aprofundată și pentru a ajuta Franța să își îmbunătățească și mai mult eficiența energetică a parcului imobiliar.
Legea privind clima și reziliența, adoptată în august 2021, vizează reducerea consumului de energie în multe moduri, de exemplu prin acordarea de bonusuri pentru bicicletele electrice și prin crearea de zone cu emisii scăzute în zonele metropolitane.
(31)
Sprijinul suplimentar pentru interconexiunile transfrontaliere de energie electrică (în curs de dezvoltare sau plani­ ficate) rămâne de o importanță crucială pentru integrarea într-o mai mare măsură a energiei din surse regenerabile.
Concentrarea la începutul perioadei a investițiilor în infrastructura energetică, atât la nivel național, cât și la nivel transfrontalier, va contribui la reducerea dependenței de combustibilii fosili, mai ales de gazele rusești.
Se recomandă ca noile investiții în infrastructură și în rețele să fie adaptate exigențelor viitorului, atunci când acest lucru este posibil, pentru a facilita sustenabilitatea lor pe termen lung prin reorientarea viitoare către combustibili durabili.
Interconexiunile sunt esențiale pentru o funcționare eficientă a pieței interne a energiei prin punerea în comun a resurselor pentru a garanta securitatea generală a aprovizionării.
(32)
Deși accelerarea tranziției către neutralitatea climatică și către alte surse de energie decât combustibilii fosili va genera costuri de restructurare semnificative în mai multe sectoare, Franța poate recurge la Mecanismul pentru o tranziție justă în contextul politicii de coeziune pentru a atenua impactul socioeconomic al tranziției în regiunile cele mai afectate.
De asemenea, Franța poate utiliza Fondul social european Plus, instituit prin Regulamentul (UE) 2021/1057 al Parlamentului European și al Consiliului (19), pentru a îmbunătăți oportunitățile de ocupare a forței de muncă și pentru a consolida coeziunea socială.
(33)
Consiliul a examinat politicile bugetare ale Franței, ținând seama de previziunile economice ale Comisiei din primăvara anului 2022, iar evaluarea sa se reflectă în special în recomandarea 1.
(34)
Având în vedere legăturile strânse dintre economiile statelor membre din zona euro și contribuția lor colectivă la funcționarea uniunii economice și monetare, Consiliul a invitat statele membre din zona euro să ia măsuri, inclusiv prin intermediul planurilor lor de redresare și reziliență, pentru a pune în aplicare recomandările formulate în Recomandarea din 2022 privind zona euro.
Pentru Franța, acest lucru se reflectă în toate cele patru recomandări.
(19) Regulamentul (UE) 2021/1057 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de instituire a Fondului social european Plus (FSE+) și de abrogare a Regulamentului (UE) nr.
1296/2013 (JO L 231, 30.6.2021, p. 21).