C 334/4
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
1.9.2022
(11)
Comisia a publicat raportul de țară din 2022 pentru Belgia la 23 mai 2022.
În acest raport au fost evaluate progresele realizate de Belgia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor relevante specifice acestei țări adoptate de Consiliu în 2019, 2020 și 2021 și s-a făcut bilanțul implementării de către Belgia a planului de redresare și reziliență, pe baza tabloului de bord privind redresarea și reziliența.
Pe baza acestei analize, în raportul de țară au fost identificate deficiențe în ceea ce privește provocările care nu sunt abordate sau sunt abordate doar parțial în planul de redresare și reziliență, precum și provocări noi și emergente, inclusiv cele legate de invadarea Ucrainei de către Rusia.
De asemenea, raportul de țară a evaluat progresele realizate de Belgia în ceea ce privește punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale și îndeplinirea obiectivelor principale ale Uniunii în materie de ocupare a forței de muncă, de competențe și de reducere a sărăciei, precum și progresele înregistrate în ceea ce privește atingerea obiectivelor de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite.
(12)
La 23 mai 2022, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat.
Raportul respectiv a analizat situația bugetară a Belgiei, întrucât deficitul său public în 2021 a depășit valoarea de referință de 3 % din produsul intern brut (PIB) prevăzută în tratat, iar datoria sa publică a depășit valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat și nu a respectat criteriul de referință privind reducerea datoriei.
Conform concluziilor rapor­ tului, nu au fost îndeplinite criteriile privind deficitul și datoria.
În conformitate cu comunicarea din 2 martie 2022, Comisia a considerat, în cadrul evaluării sale privind toți factorii relevanți, că respectarea criteriului de referință privind reducerea datoriei ar implica un efort bugetar prea mare la începutul perioadei, ceea ce ar putea pune în pericol creșterea.
Prin urmare, în opinia Comisiei, respectarea criteriului de referință privind reducerea datoriei nu este justificată în condițiile economice excepționale actuale.
După cum s-a anunțat, Comisia nu a propus deschiderea unor noi proceduri aplicabile deficitelor excesive în primăvara anului 2022 și va reevalua dacă este necesar să propună deschiderea unor astfel de proceduri în toamna anului 2022.
(13)
În recomandarea sa din 20 iulie 2020 (11), Consiliul a recomandat Belgiei ca în 2020 și 2021 să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a răspunde în mod eficace pandemiei de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea ulterioară.
De asemenea, Consiliul a recomandat Belgiei să aplice, atunci când condițiile economice o vor permite, politici fiscal-bugetare menite să permită obținerea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității datoriei, sporind, în același timp, investițiile.
În 2021, potrivit datelor validate de Eurostat, deficitul public al Belgiei a scăzut de la 9,0 % din PIB în 2020 la 5,5 %.
Răspunsul Belgiei în materie de politică bugetară a sprijinit redresarea economică în 2021, iar măsurile temporare de urgență au scăzut de la 4,4 % din PIB în 2020 la 2,9 % în 2021.
Măsurile luate de Belgia în 2021 au fost conforme cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020.
Măsurile bugetare discreționare adoptate de guvern în 2020 și 2021 au fost în principal temporare sau însoțite de măsuri compensatorii.
În același timp, unele dintre măsurile discreționare adoptate de guvern în perioada 2020-2021 nu au fost nici temporare, nici însoțite de măsuri compensatorii, acestea constând în principal în majorări cu caracter permanent ale pensiilor minime și ale salariilor din sectorul asistenței medicale.
Potrivit datelor validate de Eurostat, datoria publică a scăzut de la 112,8 % din PIB în 2020 la 108,2 % din PIB în 2021.
(14)
Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază previziunile bugetare din Programul de stabilitate pentru 2022 este favorabil.
Guvernul estimează că PIB-ul real va crește cu 3,0 % în 2022 și cu 1,9 % în 2023.
Prin comparație, previziunile Comisiei din primăvara anului 2022 estimează o creștere mai mică a PIB-ului real, de 2,0 % în 2022 și de 1,6 % în 2023, în principal ca urmare a faptului că data-limită pentru previziunile macroeconomice care stau la baza Programului de stabilitate pentru 2022 a precedat-o pe cea a previziunilor Comisiei și a fost anterioară începutului războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei.
În Programul său de stabilitate pentru 2022, guvernul preconizează că deficitul total va scădea până la 5,2 % din PIB în 2022 și până la 3,6 % în 2023.
Scăderea din 2022 reflectă în principal creșterea robustă a activității economice și încetarea majorității măsurilor de urgență.
Potrivit Programului de stabilitate pentru 2022, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea (marginal), ajungând la 108,0 % în 2022, urmând să crească până la 108,8 % în 2023.
Pe baza măsurilor de politică cunoscute la data-limită a previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022, se estimează în acestea un deficit public de 5,0 % din PIB pentru 2022 și de 4,4 % din PIB pentru 2023.
În 2022, acesta este în concordanță cu deficitul preconizat în Programul de stabilitate pentru 2022, în pofida scenariului macroeconomic mai puțin favorabil din previziunile Comisiei din primăvara anului 2022, întrucât proiecțiile bugetare din Programul de stabilitate pentru 2022 iau în considerare doar pentru 2022 o corecție tehnică care reflectă impactul bugetar al consecințelor războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei.
Pentru 2023, previziunile Comisiei din primăvara anului 2022 estimează un deficit public mai mare, în principal ca urmare a unui scenariu macroe­ conomic mai puțin favorabil și a unor măsuri care nu au fost încă specificate pentru ultimii ani ai Programului de stabilitate pentru 2022.
Previziunile Comisiei din primăvara anului 2022 estimează o pondere a datoriei publice în PIB în general similară pentru 2022, de 107,5 %, dar mai mică pentru 2023, de 107,6 %, reflectând creșterea mai mică a deflatorului PIB în Programul de stabilitate pentru 2022.
Potrivit previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022, creșterea potențială a producției pe termen mediu (media pe 10 ani) este estimată la 1,4 %.
Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care pot stimula creșterea potențială a Belgiei.
(11) Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Belgiei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Belgiei pentru 2020 (JO C 282, 26.8.2020, p. 1).