C 334/160
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
1.9.2022
consum.
Consolidarea capacității rețelei este importantă în special deoarece constrângerile legate de capacitatea acesteia au continuat să crească în 2021 și au provocat întârzieri ale implementării proiectelor din domeniul energiei din surse regenerabile.
Procedurile administrative pentru dezvoltarea capacității de producere a energiei din surse regenerabile ar putea fi și mai mult simplificate și raționalizate.
Se recomandă ca noile investiții în infras­ tructură și în rețele legate de gaze naturale să fie adaptate exigențelor viitorului, pentru a facilita sustenabilitatea lor pe termen lung prin reorientarea viitoare către combustibili durabili.
De asemenea, creșterea eficienței energetice oferă posibilități eficiente din punctul de vedere al costurilor de a reduce suplimentar emisiile de dioxid de carbon și dependența de combustibilii fosili, inclusiv de importurile din Rusia.
În special, se pot face îmbunătățiri în ceea ce privește renovările clădirilor și introducerea pompelor de căldură și a încălzirii centralizate în sectorul construcțiilor, precum și electrificarea și furnizarea de energie curată pentru industriile energointensive.
Va fi nevoie de o nouă creștere a nivelului de ambiție în ceea ce privește reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și creșterea energiei din surse regenerabile și a eficienței energetice, pentru ca Țările de Jos să asigure conformitatea cu obiectivele pachetului legislativ „Pregătiți pentru 55”.
(26)
Realizarea de investiții suplimentare în infrastructura de transport ar putea contribui la eliminarea blocajelor și ar sprijini mobilitatea durabilă.
Infrastructura feroviară și rutieră este congestionată.
Rețeaua feroviară olandeză este printre cele mai intens utilizate din Europa.
Țările de Jos introduc în prezent Sistemul european de management al traficului feroviar, cu scopul de a susține creșterea capacității rețelei lor feroviare.
Conform estimărilor privind anul 2019, congestionarea traficului rutier, deși aflată ușor sub media Uniunii, a avut un cost de 4 % din PIB-ul anual al Țărilor de Jos.
Investițiile în infrastructura de mobilitate durabilă pot avea efecte de propagare pozitive pentru piața unică, având în vedere importanța nodurilor de transport din Țările de Jos (Portul Rotterdam, Aeroportul Schiphol), și pot reduce și mai mult dependența ridicată de petrol a acestei țări (39 % din mixul energetic în 2020).
(27)
Nivelurile excesive ale depunerilor de azot dăunează mediului și încetinesc activitățile din sectoarele construcțiilor și agriculturii.
Surplusul de azot este de patru ori mai mare decât media Uniunii, iar emisiile de amoniac pe hectar sunt cele mai mari din Europa.
Depunerile de azot sunt prea mari pentru a se putea îndeplini obiectivele în materie de biodiversitate, afectează calitatea apei și fac ca Țările de Jos să depășească pragurile stabilite de Directiva 91/676/CEE a Consiliului (20) („Directiva privind nitrații”).
Ca urmare a unei hotărâri a Consiliului de Stat din 2019, guvernul olandez trebuie să ia măsuri pentru a reduce depunerile de azot în zonele Natura 2000.
Pentru a reduce și mai mult depunerile de azot este necesar să se treacă la agricultura durabilă, ceea ce necesită investiții semnificative.
Agricultura este responsabilă pentru 45 % din depunerile de azot, în special din cauza zootehniei intensive, Țările de Jos fiind statul membru cu cea mai mare densitate a efectivelor de animale din Uniune.
(28)
Deși accelerarea tranziției către neutralitatea climatică și către alte surse de energie decât combustibilii fosili va genera costuri de restructurare semnificative în mai multe sectoare, Țările de Jos pot recurge la Mecanismul pentru o tranziție justă în contextul politicii de coeziune pentru a atenua impactul socioeconomic al tranziției în regiunile cele mai afectate.
De asemenea, Țările de Jos pot utiliza Fondul social european Plus, instituit prin Regulamentul (UE) 2021/1057 al Parlamentului European și al Consiliului (21), pentru a îmbunătăți oportunitățile de ocupare a forței de muncă și pentru a consolida coeziunea socială.
(29)
Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2022 prin prisma evaluării efectuate de Comisie, iar avizul său (22) se reflectă în recomandarea 1.
(30)
Având în vedere legăturile strânse dintre economiile statelor membre din zona euro și contribuția lor colectivă la funcționarea uniunii economice și monetare, Consiliul a invitat statele membre din zona euro să ia măsuri pentru a pune în aplicare recomandările formulate în Recomandarea din 2022 privind zona euro.
În cazul Țărilor de Jos, acest lucru se reflectă în special în recomandările 1 și 3.
(31)
Prin prisma bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a evaluării sale, Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2022.
Recomandările sale, formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr.
1176/2011, se reflectă în recomandările 1 și 4.
Recomandarea 1 contribuie, de asemenea, la punerea în aplicare a Recomandării din 2022 privind zona euro, în special a primei recomandări privind zona euro.
Politicile fiscal-bugetare și alte politici menționate în recomandările 1 și 4 contribuie, printre altele, la corectarea dezechili­ brelor legate de excedentul important de cont curent.
Politicile menționate în recomandarea 1 contribuie, de asemenea, la corectarea dezechilibrelor legate de nivelul ridicat al datoriei private,
(20) Directiva 91/676/CEE a Consiliului din 12 decembrie 1991 privind protecția apelor împotriva poluării cu nitrați proveniți din surse agricole (JO L 375, 31.12.1991, p. 1).
(21) Regulamentul (UE) 2021/1057 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de instituire a Fondului social european Plus (FSE+) și de abrogare a Regulamentului (UE) nr.
1296/2013 (JO L 231, 30.6.2021, p. 21).
(22) Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr.
1466/97.