1.9.2022
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
C 334/143
(28)
Ungaria obține rezultate scăzute în rândul statelor membre în ceea ce privește dialogul social, implicarea părților interesate în elaborarea dreptului primar, consultarea cu partenerii sociali, societatea civilă și utilizarea instru­ mentelor bazate pe dovezi.
Normele naționale privind consultarea publică obligatorie aferentă proiectelor de acte juridice și evaluările impactului acestora au fost ignorate în mod sistematic.
Numărul legilor care au făcut obiectul unor consultări a scăzut semnificativ în ultimii ani.
(29)
S-au luat măsuri menite să îmbunătățească în continuare sistemul fiscal, dar persistă anumite provocări.
Chiar dacă sarcina fiscală asupra veniturilor salariale a scăzut, aceasta rămâne ridicată pentru multe persoane cu venituri mici.
Impozitele specifice anumitor sectoare și numărul ridicat de impozite mici complică sistemul fiscal și sporesc costurile de asigurare a conformității, în special pentru micile întreprinderi.
(30)
Barierele de reglementare și implicarea statului pe piețele produselor îngreunează procesul de selecție a întreprin­ derilor eficiente și limitează concurența.
Exceptările ad-hoc ale tranzacțiilor comerciale de la aplicarea normelor în materie de concurență împiedică buna funcționare a pieței și investițiile.
Imprevizibilitatea cadrului juridic reprezintă o altă problemă, în special în sectorul comerțului cu amănuntul, care, în ultimii ani, s-a confruntat cu modificări frecvente ale reglementărilor.
Reglementările și impozitele ar putea împiedica dezvoltarea întreprin­ derilor, în special în sectorul comerțului cu amănuntul și al serviciilor de utilități publice.
Reglementarea profesiilor rămâne, de asemenea, restrictivă.
Procedurile de insolvență lente și costisitoare ar putea împiedica restructurarea întreprinderilor falimentare.
Piața achizițiilor publice rămâne vulnerabilă la practicile anticoncurențiale.
Proporția contractelor atribuite în cadrul procedurilor în care a existat un singur ofertant rămâne printre cele mai ridicate din Uniune.
Ca răspuns la constatările anterioare ale auditurilor succesive ale Comisiei în domeniul gestionării fondurilor Uniunii, care au avut loc în 2014, 2015 și 2017 și au identificat deficiențe și nereguli grave și sistemice, în special în ceea ce privește utilizarea acordurilor-cadru, autoritățile au îmbunătățit supravegherea regularității achizițiilor publice.
Rămâne de văzut în practică dacă toate deficiențele identificate anterior au fost pe deplin remediate.
Recent, au apărut noi riscuri odată cu excluderea aparentă a fiduciilor de interes public din normele privind achizițiile publice.
În februarie 2021, guvernul și-a stabilit un obiectiv ambițios de reducere a procentului de proceduri de achiziții publice cu o singură ofertă la mai puțin de 15 %, deși nu a fost stabilit un calendar.
(31)
Tranziția către o economie neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei se află încă într-un stadiu incipient.
Jumătate din teritoriul Ungariei este expus în mod semnificativ riscurilor legate de schimbările climatice, inclusiv secetei și inundațiilor.
Acest lucru creează necesitatea unor soluții durabile de adaptare la schimbările climatice, în special prin reținerea apei prin soluții naturale, inclusiv prin refacerea hidrologiei naturale, adaptarea practicilor agricole și monitorizarea atentă a captărilor de apă subterană și de suprafață pentru irigații.
Calitatea aerului și a apei rămâne un motiv de îngrijorare.
Principalele surse de poluare a aerului sunt arderea combustibililor solizi în gospodării, agricultura și emisiile din sectorul transporturilor.
O mare parte a rețelei de alimentare cu apă potabilă se află într-o stare precară, iar mediul de reglementare creează obstacole în calea investițiilor.
Economia circulară se află încă într-o fază inițială, reciclarea deșeurilor municipale este insuficient dezvoltată, iar instru­ mentele economice sunt insuficiente pentru a aborda provocările de mediu.
Gestionarea deșeurilor a fost reorga­ nizată de guvern în mai multe etape.
Schimbările au limitat concurența în acest sector, efectul secundar fiind scăderea eficienței și a ratelor de reciclare.
Sectoarele care sunt susceptibile de declin sau de a se transforma ca urmare a tranziției verzi asigură locuri de muncă pentru aproape 4 % din totalul forței de muncă, care ar putea avea nevoie în mod special de perfecționare și recalificare.
Deficitul de forță de muncă din sectorul energetic ar putea împiedica tranziția către neutralitatea climatică.
(32)
Infrastructura de transport este caracterizată de o rețea de autostrăzi și de o rețea feroviară electrificată dense.
Ungaria a înregistrat cu o creștere puternică a emisiilor în sectorul transporturilor, care devine rapid sectorul care generează cele mai multe emisii.
Ungaria se numără printre statele membre cele mai congestionate, cu un număr tot mai mare de ore pierdute per șofer în zonele urbane.
Ponderea autoturismelor cu emisii zero nou înmatriculate și numărul de puncte de reîncărcare cresc constant.
Deși din indicatorii corespunzători reiese faptul că Ungaria ocupă o poziție de frunte în rândul țărilor din regiune, acești indicatori rămân în continuare sub media Uniunii.
(33)
Cercetarea și inovarea reprezintă un motor esențial pentru creșterea economică și competitivitatea pe termen lung.
Ungaria are un statut de inovator emergent.
Cheltuielile pentru cercetare și dezvoltare sunt în creștere și au atins 1,61 % din PIB în 2020.
Penuria de lucrători cu înaltă calificare este un obstacol major în calea inovării.
Ratele de absolvire a învățământului superior sunt printre cele mai scăzute din Uniune.
Recenta scutire a lucrătorilor tineri de la plata impozitului pe venitul persoanelor fizice și alte schimbări structurale care împiedică libertatea academică reduc atractivitatea învățământului superior.
Competențele digitale și utilizarea tehnologiilor digitale de către întreprinderi și serviciile publice rămân sub media Uniunii.