C 334/142
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
1.9.2022
(24)
În Ungaria, rezultatele în materie de educație se situează sub media Uniunii.
Până la vârsta de 15 ani, competențele de bază se situează cu mult sub mediile Uniunii și regionale, iar nivelul lor a scăzut în ultimul deceniu.
Contrar tendințelor europene, situația părăsirii timpurii a școlii nu s-a îmbunătățit în ultimul deceniu: era 12,0 % în 2021, peste media Uniunii de 9,7 %.
Cazurile de părăsire timpurie a școlii sunt mai dese în districtele cel mai puțin dezvoltate și de șase ori mai frecvente în rândul romilor decât în rândul persoanelor de altă etnie.
Ponderea persoanelor cu vârste cuprinse între 25 și 34 de ani care dețin o diplomă de învățământ superior a crescut din 2010, dar rămâne printre cele mai scăzute din UE.
Participarea la învățarea în rândul adulților reprezintă puțin peste jumătate din media Uniunii.
Lipsesc competențele digitale, în special în rândul persoanelor mai sărace.
În cele două cuartile cu cele mai mici venituri, doar 13 % și, respectiv, 18 % dintre maghiari au cel puțin competențe digitale de bază, valori care sunt printre cele mai scăzute din Uniune.
Elevii defavorizați au șanse reduse de a avea acces la învățământul superior.
Inegalitatea în materie de educație limitează posibilitatea mobilității sociale.
Nive­ lurile de eficacitate și de echitate scăzute din sistemul școlar sunt probabil legate de nivelul scăzut de autonomie în ceea ce privește programa școlară, de lipsa diversității socioeconomice în școli și de salariile scăzute ale cadrelor didactice.
Penuria de cadre didactice reprezintă o problemă din ce în ce mai mare.
Deși indicatorii agregați, cum ar fi raportul dintre numărul de profesori și elevi, nu semnalează deficite acute, o analiză mai detaliată arată că există deficite pentru materii specifice, cum ar fi matematica, știința și limbile străine.
Deficitul de cadre didactice este legat, de asemenea, de fragmentarea sistemului școlar, întrucât jumătate din totalul școlilor primare și gimnaziale au mai puțin de 150 de elevi.
Școlile cu un procent ridicat de elevi defavorizați tind să sufere în special din cauza lipsei de profesori calificați.
Mai mult de jumătate dintre absolvenții învățământului pedagogic se îndreaptă în final către alte cariere, din cauza volumului mare de muncă și a remunerației scăzute a cadrelor didactice, în special la începutul carierei lor.
În plus, gestionarea centralizată a școlilor lasă directorilor de școli o autonomie limitată și instrumente limitate de îmbunătățire a calității predării.
(25)
Rezultatele privind starea de sănătate sunt mai puțin bune decât în majoritatea celorlalte state membre, reflectând atât stiluri de viață nesănătoase, cât și eficacitatea limitată a furnizării de asistență medicală.
Prevalența fumatului, a tulburărilor cauzate de consumul de alcool și a obezității este una dintre cele mai ridicate din Uniune.
Cetățenii maghiari sunt printre cei mai susceptibili din Uniune de a muri prematur din cauza calității deficitare a aerului.
Numărul de decese care ar putea fi evitate este unul dintre cele mai ridicate din Uniune, această situație fiind cauzată în parte de depistarea și de gestionarea inadecvate la nivelul asistenței medicale primare.
Există disparități socioeconomice semnificative în ceea ce privește accesul la asistență medicală de calitate, din cauza unui deficit considerabil de personal medical, în special de medici generaliști și asistenți medicali.
Rețeaua spitalicească este fragmentată și dispune de un număr mare de paturi de spital.
Pacienții maghiari sunt cei a căror durată de spitalizare este cea mai lungă din întreaga Uniune, deoarece recurgerea la chirurgia ambulatorie a rămas scăzută în comparație cu ansamblul Uniunii.
Reformele recente au încurajat medicii generaliști să coopereze, ceea ce ar îmbunătăți furnizarea de servicii.
Au fost luate măsuri semnificative pentru eradicarea mitei și pentru soluționarea penuriei de medici.
(26)
Mecanismele de control independente deficitare și interconexiunile strânse dintre politică și anumite întreprinderi conduc la corupție.
Atunci când apar acuzații grave, există o lipsă sistematică de acțiuni hotărâte pentru inves­ tigarea și urmărirea penală a cazurilor de corupție care implică funcționari de rang înalt sau cercul lor imediat.
Răspunderea privind deciziile de închidere a investigațiilor rămâne un motiv de îngrijorare, întrucât nu există căi de atac eficace împotriva deciziilor ministerului public de a nu începe urmărirea penală a unor presupuse activități infracționale.
Reducerea posibilităților de supraveghere civică în contextul restricțiilor privind libertatea massmediei, al unui mediu ostil pentru organizațiile societății civile și al provocărilor recurente în aplicarea normelor privind transparența și accesul la informațiile publice slăbesc și mai mult cadrul anticorupție.
În decembrie 2021, guvernul a amânat punerea în aplicare a majorității măsurilor din strategia sa anticorupție pentru perioada 2020-22 (17).
(27)
Independența, eficiența și calitatea sistemului de justiție sunt cruciale pentru atragerea întreprinderilor și pentru crearea posibilităților de creștere economică.
Există în continuare preocupări cu privire la independența sistemului judiciar.
Consiliul Judiciar Național întâmpină în continuare dificultăți în contrabalansarea competențelor președintelui Oficiului Național al Magistraturii.
Normele privind alegerea președintelui Curții Supreme creează riscuri de influență politică asupra instanței supreme a țării.
Lipsa de transparență a sistemului de alocare a cauzelor nu permite părților să verifice dacă s-a exercitat o putere discreționară nejustificată.
Există semne de întrebare cu privire la rolul Curții Constituționale, compusă din membri aleși de Parlament fără implicarea sistemului judiciar, în revizuirea hotărârilor instanțelor de drept comun.
(17) La 27 aprilie, Comisia a trimis Ungariei o scrisoare de notificare în temeiul articolului 6 alineatul (1) din Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2020 privind un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii (JO L 433I, 22.12.2020, p. 1).