C 334/86
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
1.9.2022.
(29)
Atjaunīgo energoresursu projektu (it īpaši sauszemes un atkrastes vējparku un saules fotoelementu projektu) attīstīšanu industriālā mērogā Francijā kavē ierobežojošs regulējums, augsti administratīvie šķēršļi un sarežģītas atļauju piešķiršanas procedūras.
Nepietiekamas investīcijas elektrotīklā valsts līmenī ir arī iemesls piekļuves punktu trūkumam, aizvien lielākām pieslēguma izmaksām un kavējumiem tīkla pieslēguma nodrošināšanā, kuri patlaban var ilgt vairākus mēnešus.
Sauszemes vējparku būvniecība nav atļauta meteoroloģisko, militāro un civilās aviācijas radaru apkārtnē 5–30 km robežās, kas nozīmē to, ka aptuveni 45 % jauno projektu ir grūtības atrast piemērotas vietas.
Procedūras būtu jāuzlabo, lai nepieļautu, ka ar drošību saistītu militāru iebildumu dēļ projekti tiek noraidīti ļoti vēlīnā izstrādes posmā.
Apstiprināšanas process, kurā iesaistītas valsts, reģionālās un vietējās iestādes, nozīmē to, ka arī zemāka līmeņa dokumentos bieži vien ir jābūt iestrādātiem pieprasījumiem par pilsētplānošanas doku­ mentu aktualizāciju, kas rada papildu administratīvo slogu.
Atļauju piešķiršanas procesu varētu paātrināt, atvēlot šim procesam vairāk cilvēkresursu un finanšu resursu centrālajās pārvaldes iestādēs reģionālajā līmenī (t. i., valsts decentralizētajos dienestos), kā arī kompetentajās iestādēs un tīkla operatoros, ciešāk iesaistot reģionālās un vietējās pārvaldes iestādes telpiskajā plānošanā un ātrāk piemērojot konkursa procedūras.
Sabiedrības līdzdalības un decen­ tralizācijas mehānismu pastiprināšana samazinātu trešo personu iesniegto sūdzību apmēru, kas ir iemesls ievēro­ jamiem kavējumiem jaunu projektu īstenošanā.
Stabils tiesiskais regulējums valsts līmenī radītu lielāku noteiktību investoriem, jo īpaši ilgtermiņa plānošanā.
(30)
Energoefektivitātes uzlabošana un enerģijas patēriņa samazināšana palīdzēs samazināt emisijas un atkarību no fosilajām degvielām.
Būvniecība un ēku izmantošana rada 25 % no visām siltumnīcefekta gāzu emisijām Francijā.
Atveseļošanas un noturības plānā ēku energorenovācijai ir paredzēts pilns komponents, kas palīdzēs risināt saistītās problēmas ar plašas, transversālas pieejas palīdzību.
Pasākumi aptver visa veida ēkas; prioritāte ir veltīta publiskām ēkām, taču vērā ņemamas darbības ir paredzētas arī privāto ēku fonda un sociālo mājokļu renovācijai, kā arī mazu uzņēmumu energoefektivitātes uzlabošanai.
Sava valsts noturības un atveseļošanas plāna ietvaros Francija pastiprina mehānismus, ar ko atbalsta ēku atjaunīgo siltumapgādi, piemēram, par 150 miljoniem euro palielinot “apkures fondu” un par 1 000 EUR palielinot subsīdiju siltumapgādei, kurā tiek izmantoti atjaunīgie energoresursi.
Francijas nacionālajā mazoglekļa stratēģijā (Stratégie Nationale Bas Carbone) ir noteikta vērienīga trajektorija, lai samazinātu emisijas no ēkām un līdz 2050. gadam panāktu pilnīgu ēkās patērētās enerģijas dekarbonizāciju.
Ar pašreizējo, uz mājsaimniecībām vērsto shēmu “Ma Prime Renov” galvenokārt subsidē atsevišķus renovācijas pasākumus.
Lai mudi­ nātu panākt būtiskākus energoefektivitātes ieguvumus, varētu uzlabot politikas satvaru ar mērķi stimulēt pamatīgu renovāciju un palīdzēt Francijai vēl vairāk uzlabot savu ēku fonda energoefektivitāti.
2021. gada augustā pieņemtā Klimata un noturības likuma mērķis ir samazināt enerģijas patēriņu daudzos veidos, piemēram, piešķirot bonusus elektriskiem velosipēdiem un izveidojot lielpilsētu teritorijās mazemisiju zonas.
(31)
Turpmāks atbalsts pārrobežu energotīklu starpsavienojumiem (izstrādes posmā esošiem vai plānotiem) joprojām ir ļoti svarīgs, lai varētu integrēt lielu atjaunīgo energoresursu īpatsvaru.
Paātrināta investīciju veikšana enerģētikas infrastruktūrā (gan iekšzemē, gan pārrobežu mērogā) palīdzēs samazināt atkarību no fosilajām degvielām un jo īpaši no Krievijas gāzes.
Tiek ieteikts investīcijas jaunā infrastruktūrā un tīklos pēc iespējas veikt tā, lai nodrošinātu atbilstību nākotnes prasībām, sekmējot ilgtspēju ilgtermiņā, ko nākotnē nodrošinātu pārprofilēšana uz ilgtspējīgām degvielām.
Starpsavienojumi ir ārkārtīgi svarīgi iekšējā enerģijas tirgus efektīvai darbībai, jo ar šādu savienojumu palīdzību tiek apvienoti resursi, lai panāktu vispārējo piegādes drošību.
(32)
Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām vairākās nozarēs radīs ievēro­ jamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Francija var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu.
Turklāt, lai uzla­ botu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Francija var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (19).
(33)
Padome, ņemot vērā Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, ir izskatījusi Francijas fiskālo politiku, un tās novērtējums ir jo īpaši atspoguļots 1. ieteikumā.
(34)
Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai īstenotu 2022. gada ieteikumā par eurozonu izklāstītos ieteikumus.
Attiecībā uz Franciju tas ir atspoguļots visos četros ieteikumos.
(19) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1057 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un atceļ Regulu (ES) Nr.
1296/2013 (OV L 231, 30.6.2021., 21. lpp.).