C 334/58
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
1.9.2022.
(26)
Saskaņā ar 2020. gada datiem Īrija neimportē no Krievijas nedz jēlnaftu, nedz gāzi.
Īrijas atkarība no Krievijas oglēm (22 % no ogļu importa) ir mazāka nekā vidējais Savienības rādītājs, un cietās fosilās degvielas īpatsvars energoresursu struktūrā (7,6 %) arī ir zemāks par vidējo Savienības rādītāju.
Kaut arī Īrijas atkarība no Krievijas naftas un gāzes ir mazāka nekā vidējais Savienības rādītājs, tomēr pašreizējā ģeopolitiskā situācija un augstās energoresursu cenas palielina nepieciešamību Īrijai pastiprināt savus centienus sasniegt atjaunīgo energoresursu mērķrādītājus, kas noteikti nacionālajā enerģētikas un klimata plānā.
Īrijas klimata rīcības plānā ir ietverts vērienīgs mērķis pārveidot līdz 2030. gadam valsts energosistēmu.
Tas ļaus Īrijai 2018.–2030. gada laikposmā samazināt kopējās siltumnīcefekta gāzu emisijas par 51 %.
Nepieciešamās reformas un šīs pārveides mērogs būs ievērojami, ietverot gan vajadzīgo publisko un privāto investīciju piesaistīšanu, gan saistību laicīgu īstenošanu.
Īrijas enerģētikas infrastruktūra ir visaptveroši jāmodernizē, lai pilnībā izmantotu atjaunīgo energoresursu sniegtās priekšrocības un sasniegtu Īrijas mērķus klimata jomā.
Tāda investīciju satvara izveide, kas atvieglo un stimulē investīcijas pārejā uz zaļo enerģiju, būs ļoti svarīga, lai samazinātu atkarību no fosilajām degvielām.
Attiecībā uz atjaunīgiem energo­ resursiem – vēl aizvien pastāv problēmas plānošanas un atļauju sistēmā, jo īpaši saistībā ar atļauju procedūru plānošanas garo ilgumu un garajām un dārgajām pārsūdzības procedūrām.
Plānošanas un atļauju sistēmas efekti­ vitātes uzlabošana, kas panākams, nodrošinot to, ka visos plānošanas procedūru posmos ir pieejami pienācīgi resursi, un racionalizējot vispārējo satvaru, varētu paātrināt liela mēroga attīstības projektus, tādējādi paātrinot zaļo pārkārtošanos.
Turklāt sastrēgumu samazināšanai ļoti svarīgi būs paplašināt un uzlabot elektrotīklu un veicināt infrastruktūru svarīgos punktos, kā arī uzlabot tīkla stabilitāti.
Konkrēti – jauni elektroenerģijas pārvades starp­ savienojumi ar kaimiņvalstīm palīdzēs panākt lielāku energoapgādes drošību.
Būs arī vajadzīga uzglabāšanas jaudas palielināšana un plaša elektrotransportlīdzekļu uzlādes punktu izvēršana.
Turklāt atjaunīgā ūdeņraža valsts stratē­ ģijas izstrāde arī palīdzētu dažādot energoresursu struktūru.
(27)
Energoefektivitātes pasākumiem būs būtiska loma enerģijas patēriņa samazināšanā.
Ir vajadzīgi lieli enerģijas ietaupījumi, lai sasniegtu ne tikai Īrijas mērķus klimata jomā, bet arī Savienības mēroga mērķrādītāju – samazināt neto siltumnīcefekta gāzu emisijas par 55 %.
Kaut arī klimata rīcības plāna īstenošana norit labi, tomēr Īrija līdz šim ir atpalikusi no citām valstīm siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājuma ziņā.
Piemērojot principu “energoe­ fektivitāte pirmajā vietā” un panākot ēkās būtiskus enerģijas ietaupījumus, Īrija varētu samazināt savu atkarību no enerģijas importa.
Lielāks elektrotransportlīdzekļu īpatsvars nozīmētu to, ka varētu izmantot valstī uz vietas ražoto elektroenerģiju, nevis būt atkarīgiem no degvielu importa.
Tā kā klimata rīcības plānā ir ietverts mērķis, saskaņā ar kuru līdz 2030. gadam uz Īrijas ceļiem jābūt vienam miljonam elektrotransportlīdzekļu, ir vajadzīga elektrouzlādes punktu izvēršana ievērojamā apmērā.
Lai Īrija atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanu.
(28)
Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām vairākās nozarēs radīs ievēro­ jamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Īrija var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu.
Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Īrija var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (19).
(29)
Padome ir izskatījusi 2022. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzi­ nums (20) ir atspoguļots 1. ieteikumā.
(30)
Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai īstenotu 2022. gada ieteikumā par eurozonu izklāstītos ieteikumus.
Attiecībā uz Īriju tas ir jo īpaši atspoguļots 1. un 2. ieteikumā,
(19) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1057 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un atceļ Regulu (ES) Nr.
1296/2013 (OV L 231, 30.6.2021., 21. lpp.).
(20) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.