C 334/160
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
1.9.2022.
papildu investīcijas, lai palielinātu atjaunīgās enerģijas izmantošanu, kā arī palielinātu tīkla jaudu, kas vajadzīga, lai no ražošanas vietām uz patēriņa vietām pārvadītu atjaunīgo enerģiju.
Tīkla jaudas palielināšana ir īpaši svarīga, ņemot vērā to, ka elektrotīkla jaudas ierobežojumi 2021. gadā turpināja palielināties, kā rezultātā kavējās atjaunīgās enerģijas projeku īstenošana.
Vēl vairāk varētu vienkāršot un racionalizēt administratīvās procedūras atjaunīgās enerģijas jaudas izveidei.
Tiek ieteikts investīcijas jaunā gāzes infrastruktūrā un tīklos pēc iespējas veikt tā, lai nodrošinātu atbilstību nākotnes prasībām, sekmējot ilgtspēju ilgtermiņā, ko nākotnē nodrošinātu pārprofilēšana uz ilgtspējīgām degvielām.
Turklāt energoefektivitātes palielināšana sniedz izmaksu ziņā efektīvu iespēju vēl vairāk samazināt oglekļa emisijas un atkarību no fosilajām degvielām, tostarp no importa no Krievijas.
Jo īpaši ir iespējami uzlabojumi attiecībā uz ēku renovāciju un siltumsūkņu un centralizētās siltumapgādes plašāku izmantošanu ēku sektorā, kā arī elektrifikāciju un tīras enerģijas nodrošināšanu energoietilpīgām nozarēm.
Lai Nīderlande atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes rādītāju paaug­ stināšanu.
(26)
Turpmākas investīcijas transporta infrastruktūrā varētu palīdzēt novērst trūkumus un atbalstīt ilgtspējīgu mobilitāti.
Dzelzceļa un autoceļu infrastruktūra ir pārslogota.
Nīderlandes dzelzceļa tīkls ir visnoslogotākais dzelzceļa tīkls Eiropā.
Nīderlande ievieš Eiropas Dzelzceļa satiksmes vadības sistēmu, lai atbalstītu savas dzelzceļa tīkla jaudas palielināšanu.
Tika lēsts, ka 2019. gadā ceļu satiksmes sastrēgumi, lai gan nedaudz mazāki par Savienības vidējo rādītāju, izmaksāja 4 % no Nīderlandes IKP gadā.
Investīcijām ilgtspējīgas mobilitātes infrastruktūrā var būt pozitīva plašāka ietekme uz vienoto tirgu, ņemot vērā Nīderlandes transporta mezglu (Roterdamas ostas, Šipholas lidostas) nozīmi, un tās var vēl vairāk samazināt valsts lielo atkarību no naftas (39 % no energoresursu struktūras 2020. ga­ dā).
(27)
Pārmērīgas slāpekļa nogulsnes kaitē videi un traucē būvniecībai un lauksaimnieciskajām darbībām.
Slāpekļa pārpali­ kums četras reizes pārsniedz Savienības vidējo rādītāju, savukārt amonjaka emisijas uz hektāru ir vislielākās Eiropā.
Slāpekļa nosēdumi ir pārāk lieli, lai sasniegtu bioloģiskās daudzveidības mērķus, tie ietekmē ūdens kvalitāti un noved pie tā, ka Nīderlandē tiek pārsniegtas Padomes Direktīvā 91/676/EEK (20) (Nitrātu direktīvā) noteiktās robežvērtības.
Saskaņā ar Valsts padomes 2019. gada lēmumau Nīderlandes valdībai ir jārīkojas, lai samazinātu slāpekļa nosēdumus Natura 2000 teritorijās.
Lai vēl vairāk samazinātu slāpekļa nogulsnes, ir vajadzīga pāreja uz ilgtspējīgu lauksaimniecību, un tas prasa ievērojamas investīcijas.
45 % slāpekļa nogulšņu rada lauksaimniecība intensīvās lopkopības rezultātā.
Tas nozīmē, ka tā ir dalībvalsts ar vislielāko lauksaimniecības dzīvnieku blīvumu Savienībā.
(28)
Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām vairākās nozarēs radīs ievēro­ jamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Nīderlande var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu.
Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Nīderlande var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (21).
(29)
Padome ir izskatījusi 2022. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzi­ nums (22) ir atspoguļots 1. ieteikumā.
(30)
Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, lai īstenotu 2022. gada ieteikumā par eurozonu izklāstītos ieteikumus.
Attiecībā uz Nīderlandi tas ir jo īpaši atspoguļots 1. un 3. ieteikumā.
(31)
Padome ir izskatījusi 2022. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas sagatavoto padziļināto pārskatu un novērtējumu.
Padomes ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr.
1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1. un 4. ieteikumā.
1. ieteikums arī palīdzēs īstenot eurozonai adresēto 2022. gada ieteikumu, jo īpaši pirmo eurozonai adresēto ieteikumu.
1. un 4. ieteikumā minētā fiskālā politika un citas politikas palīdzēs novērst cita starpā nelīdzsvarotību, kas saistīta ar lielu tekošā konta pārpalikumu.
1. ieteikumā minētā politika arī palīdzēs novērst nelīdzsvarotību, kas saistīta ar lielu privātā sektora parādu,
(20) Padomes Direktīva 91/676/EEK (1991. gada 12. decembris) attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnie­ ciskas izcelsmes nitrāti (OV L 375, 31.12.1991., 1. lpp.).
(21) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1057 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un atceļ Regulu (ES) Nr.
1296/2013 (OV L 231, 30.6.2021., 21. lpp.).
(22) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.