1.9.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 334/143
(28)
Ungārijas rādītāji ir zemi starp dalībvalstīm attiecībā uz sociālo dialogu, ieinteresēto personu iesaisti primāro tiesību aktu izstrādē, apspriešanos ar sociālajiem partneriem, pilsonisko sabiedrību un pierādījumos balstītu instrumentu izmantošanu.
Valstu noteikumi par tiesību aktu projektu obligāto sabiedrisko apspriešanu un to ietekmes novēr­ tējumiem ir sistemātiski ignorēti.
To tiesību aktu skaits, par kuriem notiek apspriešanās, pēdējos gados ir ievērojami samazinājies.
(29)
Ir veikti pasākumi, lai vēl vairāk uzlabotu nodokļu sistēmu, taču vēl joprojām ir dažas problēmas.
Nodokļu slogs darbaspēkam ir samazinājies, bet tas joprojām ir augsts daudziem zemu atalgotiem darba ņēmējiem.
Nozarei specifiski nodokļi un liels skaits nelielu nodokļu sarežģī nodokļu sistēmu un palielina saistību izpildes izmaksas, jo īpaši mazākiem uzņēmumiem.
(30)
Regulatīvie šķēršļi un valsts iesaistīšanās produktu tirgos kavē efektīvu uzņēmumu atlasi un ierobežo konkurenci.
Uzņēmumu darījumu ad hoc atbrīvojumi no konkurences pārbaudes kavē tirgus darbību un investīcijas.
Tiesiskā regulējuma neparedzamība ir vēl viena problēma, jo īpaši mazumtirdzniecības nozarē, kas pēdējos gados saskārās ar biežām noteikumu izmaiņām.
Noteikumi un nodokļi varētu kavēt uzņēmumu izaugsmi, jo īpaši mazumtird­ zniecībā un komunālajos pakalpojumos.
Arī profesiju regulējums joprojām ir ierobežojošs.
Lēnas un dārgas maksātnespējas procedūras varētu kavēt grūtībās nonākušu uzņēmumu pārstrukturēšanu.
Iepirkuma tirgus joprojām ir neaizsargāts pret konkurenci kropļojošu praksi.
To līgumu īpatsvars, kas piešķirti procedūrās, kurās bija tikai viens pretendents, joprojām ir viens no augstākajiem Savienībā.
Iestādes uzlaboja publiskā iepirkuma pareizības uzraudzību, reaģējot uz Komisijas secīgo revīziju agrākajiem konstatējumiem Savienības līdzekļu pārval­ dības jomā, kuras tika veiktas 2014., 2015. un 2017. gadā un kurās tika konstatēti nopietni, sistēmiski trūkumi un pārkāpumi, jo īpaši saistībā ar pamatnolīgumu izmantošanu.
Tas, vai visi iepriekš konstatētie trūkumi ir pilnībā novērsti, joprojām ir jāskata praksē.
Nesen radās jauni riski, acīmredzami izslēdzot sabiedrības interešu trastus no publiskā iepirkuma noteikumiem.
Valdība 2021. gada februārī sev izvirzīja vērienīgu mērķi samazināt to publiskā iepirkuma procedūru procentuālo daļu, kurās ir tikai viens piedāvājums, līdz mazāk nekā 15 %, lai gan bez noteikta termiņa.
(31)
Pāreja uz klimatneitrālu ekonomiku joprojām ir agrīnā posmā.
Puse Ungārijas teritorijas ir būtiski pakļauta klimata pārmaiņu riskiem, tajā skaitā sausumam un plūdiem.
Tas rada vajadzību pēc ilgtspējīgiem klimatadaptācijas risi­ nājumiem, jo īpaši izmantojot dabā balstītu ūdens aizturi, tajā skaitā atjaunojot dabīgo hidroloģiju, pielāgojot lauksaimniecības praksi un rūpīgi uzraugot zemes un virszemes ūdeņu ieguvi apūdeņošanai.
Gaisa un ūdens kvalitāte joprojām raisa bažas.
Galvenie gaisa piesārņojuma avoti ir cietā kurināmā sadedzināšana mājokļu sektorā, lauksaimniecība un transporta emisijas.
Liela daļa dzeramā ūdens apgādes tīkla ir sliktā stāvoklī, un normatīvā vide rada šķēršļus investīcijām.
Aprites ekonomika joprojām ir sākotnējā posmā, sadzīves atkritumu reciklēšana nav pietiekami attīstīta, un ekonomikas instrumenti nav pietiekami, lai risinātu vides problēmas.
Atkritumu apsaim­ niekošanu valdība reorganizēja vairākos posmos.
Pārmaiņas ierobežoja konkurenci nozarē, un vienlaikus samazi­ nājās efektivitāte un reciklēšanas rādītāji.
Nozares, kuras zaļās pārkārtošanās dēļ varētu samazināties vai pārveido­ ties, nodrošina darbvietas gandrīz 4 % no visiem darba ņēmējiem, kuriem jo īpaši varētu būt vajadzīga kvalifikācijas celšana un pārkvalifikācija.
Darbaspēka trūkums enerģētikas nozarē varētu kavēt pāreju uz klimatneitralitāti.
(32)
Transporta infrastruktūru raksturo blīvs automaģistrāles un elektrificēts dzelzceļa tīkls.
Ungārija ir piedzīvojusi ievērojamu emisiju pieaugumu transporta nozarē, kas strauji kļūst par lielāko emisiju nozari.
Ungārija ir viena no visvairāk noslogotajām dalībvalstīm, kur pilsētu teritorijās tiek zaudēts arvien vairāk stundu uz vienu autova­ dītāju.
Jaunreģistrēto bezemisiju vieglo pasažieru automobiļu īpatsvars un uzlādes punktu skaits pastāvīgi pieaug.
Lai gan attiecīgie rādītāji liecina par vadošo pozīciju reģionālo partneru vidū, tie joprojām ir zemāki par Savienības vidējo rādītāju.
(33)
Pētniecība un inovācija ir būtisks ilgtermiņa izaugsmes un konkurētspējas virzītājspēks.
Ungārija ir uzskatāma par jaunu novatori.
Izdevumi pētniecībai un izstrādei pieaug un 2020. gadā sasniedza 1,61 % no IKP.
Svarīgs šķērslis inovācijai ir augsti kvalificētu darbinieku trūkums.
Terciārās izglītības iegūšanas rādītāji ir vieni no zemākajiem Savienībā.
Nesenais atbrīvojums no iedzīvotāju ienākuma nodokļa gados jauniem darba ņēmējiem un citas struk­ turālas pārmaiņas, kas kavē akadēmisko brīvību, mazina augstākās izglītības pievilcību.
Digitālās prasmes un digitālo tehnoloģiju izmantošana uzņēmumos un sabiedriskajos pakalpojumos joprojām ir zem Savienības vidējā līmeņa.