C 334/142
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
1.9.2022.
(24)
Izglītības rezultāti Ungārijā ir zemāki par Savienības vidējiem rādītājiem.
Līdz 15 gadu vecumam pamatprasmes ir ievērojami zemākas par Savienības un reģionu vidējiem rādītājiem, un pēdējās desmitgades laikā tās ir samazinā­ jušās.
Pretēji Eiropas tendencēm priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas problēma pēdējā desmitgadē nav uzlabojusies: 2021. gadā tā bija 12,0 %, kas pārsniedz Savienības vidējo rādītāju 9,7 %.
Priekšlaicīga mācību pārtraukšana ir augstāka vismazāk attīstītajos rajonos un sešas reizes lielāka romu vidū nekā pārējo iedzīvotāju vidū.
To 25–34 gadus vecu cilvēku īpatsvars, kuriem ir terciārais diploms, kopš 2010. gada ir palielinājies, bet joprojām ir viens no zemākajiem Savienībā.
Dalība pieaugušo izglītībā ir nedaudz vairāk nekā puse no Savienībā vidējā rādītāja.
Trūkst digitālo prasmju, jo īpaši nabadzīgāko cilvēku vidū.
Divās zemākajās ienākumu kvartilēs tikai 13 % un 18 % ungāru ir vismaz digitālās pamatprasmes, kas ir viens no zemākajiem procentiem Savienībā.
Nelabvēlīgā situācijā esošiem studentiem ir mazas iespējas iekļūt augstākās izglītības programmās.
Nevienlīdzība izglītībā samazina sociālās mobilitātes iespējas.
Zemā efektivitāte un taisnīgums skolu sistēmā, iespējams, ir saistīti ar zemo mācību programmu autonomijas līmeni, sociālekonomiskās daudzveidības trūkumu skolās un zemām skolotāju algām.
Skolotāju trūkums kļūst par arvien lielāku problēmu.
Lai gan kopējie rādītāji, piemēram, skolotāju un skolēnu attiecība, neliecina par akūtu trūkumu, sīkāka analīze liecina, ka trūkst konkrētu priekšmetu, piemēram, matemā­ tikas, zinātnes un svešvalodu, skolotāju.
Skolotāju trūkums ir saistīts arī ar skolu sistēmas sadrumstalotību, jo pusē no visām pamatskolām un zemākā līmeņa vidējās izglītības skolām ir mazāk nekā 150 skolēnu.
Skolas, kurās ir liels nelabvēlīgā situācijā esošu skolēnu īpatsvars, īpaši cieš no kvalificētu skolotāju trūkuma.
Vairāk nekā puse skolotāju izglītības absolventu nonāk citā karjerā, jo skolotājiem ir liela darba slodze un zems atalgojums, jo īpaši karjeras sākumā.
Turklāt skolu centralizētā pārvaldība skolu vadītājiem atstāj ierobežotu autonomiju un instru­ mentus, lai uzlabotu mācīšanas kvalitāti.
(25)
Veselības rezultāti ir vājāki nekā vairākumā citu dalībvalstu, un tas atspoguļo gan neveselīgu dzīvesveidu, gan veselības aprūpes pakalpojumu ierobežoto efektivitāti.
Smēķēšanas, ar alkohola lietošanu saistīto traucējumu un aptaukošanās izplatība ir viena no augstākajām Savienībā.
Savienības mērogā Ungārijā ir vislielākā priekšlaicīgas mirstības varbūtība sliktās gaisa kvalitātes dēļ.
Novēršamo nāves gadījumu skaits ir viens no augstākajiem Savienībā, un tas daļēji ir nepietiekamas pārbaudes un primārās aprūpes pārvaldības dēļ.
Pastāv ievērojamas sociālekonomiskas atšķirības piekļuvē kvalitatīvai aprūpei, jo ļoti trūkst veselības aprūpes darbinieku, jo īpaši ģimenes ārstu un medmāsu.
Slimnīcu tīkls ir sadrumstalots, un tajā ir liels skaits slimnīcu gultasvietu.
Ungārijas pacienti uzturas visilgāk slimnīcās visā Savienībā, jo salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju joprojām maz izmanto dienas operācijas.
Nesenās reformas ir mudinājušas ģimenes ārstus sadarboties, kas uzlabotu pakalpojumu sniegšanu.
Tika veikti būtiski pasākumi, lai izskaustu naudas balvas maksājumus un novērstu ārstu trūkumu.
(26)
Neatkarīgu kontroles mehānismu nepilnības un ciešā saikne starp politiku un atsevišķiem uzņēmumiem veicina korupciju.
Ja tiek celtas nopietnas apsūdzības, sistemātiski trūkst apņēmīgas rīcības, lai izmeklētu korupcijas gadījumus, kuros iesaistītas augsta līmeņa amatpersonas vai tām tuvu stāvošas personas, un sauktu pie atbildības vainīgos.
Atbildība par lēmumiem izbeigt izmeklēšanu joprojām rada bažas, jo nav efektīvu tiesiskās aizsardzības līdzekļu pret prokuratūras lēmumiem neveikt kriminālvajāšanu par iespējamu noziedzīgu darbību.
Pilsoniskās uzraudzības sarūkošās iespējas saistībā ar plašsaziņas līdzekļu brīvības ierobežojumiem, naidīga vide pilsoniskās sabiedrības organizācijām un kārtējie sarežģījumi noteikumu par pārredzamību un piekļuvi publiskā sektora informācijai piemērošanā vēl vairāk novājina pretkorupcijas satvaru.
2021. gada decembrī valdība atlika lielākās daļas korupcijas apkarošanas stratēģijā paredzēto pasākumu īstenošanu 2020.–2022. gadam (17).
(27)
Lai piesaistītu uzņēmējdarbību un veicinātu ekonomikas izaugsmi, izšķiroša nozīme ir tiesu sistēmas neatkarībai, efektivitātei un kvalitātei.
Joprojām pastāv bažas par tiesu iestāžu neatkarību.
Valsts tiesu padomei joprojām ir grūti līdzsvarot Valsts tiesu iestāžu biroja priekšsēdētāja pilnvaras.
Noteikumi par Augstākās tiesas priekšsēdētāja ievē­ lēšanu rada politiskās ietekmes risku valsts augstākajā tiesā.
Lietu sadales sistēmas pārredzamības trūkums neļauj pusēm pārbaudīt, vai ir piemērota nepamatota rīcības brīvība.
Ir radušies jautājumi par Konstitucionālās tiesas, kuras sastāvā ir parlamenta ievēlēti deputāti, neiesaistot tiesu varu, lomu vispārējās jurisdikcijas tiesu spriedumu pārskatīšanā.
(17) Komisija 27. aprīlī nosūtīja Ungārijai paziņojuma vēstuli saskaņā ar 6. panta 1. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 16. decembra Regulā (ES, Euratom) 2020/2092 par vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai (OV L 433I, 22.12.2020., 1. lpp.).