1.9.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 334/133
(20)
Cīņa pret agresīvu nodokļu plānošanu Eiropas Savienībā ir būtiska, lai: i) novērstu konkurences izkropļojumus starp uzņēmumiem; ii) nodrošinātu taisnīgu attieksmi pret nodokļu maksātājiem un iii) aizsargātu valsts finanses.
Luksemburga ir maza atvērta ekonomika ar lielu integrētu finanšu nozari, kas lielā mērā izskaidro lielu finanšu plūsmu pastāvēšanu.
Tomēr šīs lielās finanšu plūsmas atspoguļo arī ārvalstu kontrolētu uzņēmumu ievērojamo klātbūtni valstī, kuri ir iesaistīti finansēšanas darbībās grupas iekšienē un finanšu līdzekļu pārvaldības darbībās.
Īpašas bažas rada tas, ka netiek ieturēti nodokļi vai veikti līdzvērtīgi pasākumi attiecībā uz procentu un honorāru maksājumiem uz tādām zemu vai nulles nodokļu jurisdikcijām, kas nav iekļautas Savienības sarakstā ar jurisdik­ cijām, kuras nesadarbojas (18).
Luksemburgā bāzētu uzņēmumu izejošajiem procentu un honorāru maksājumiem uz ārpussavienības valstu jurisdikcijām var piemērot nelielus nodokļus vai tos neaplikt ar nodokļiem, ja šie maksājumi netiek aplikti ar nodokli vai tiek aplikti ar zemu nodokli saņēmējā jurisdikcijā.
Luksemburga ir veikusi dažus pasākumus, lai cīnītos pret agresīvu nodokļu plānošanu.
Tomēr līdz šim pasākumi ir bijuši ierobežoti un nepie­ tiekami, lai novērstu ar izejošajiem maksājumiem saistītos trūkumus nodokļu sistēmā, ko starptautiskie uzņēmumi varētu izmantot agresīvai nodokļu plānošanai.
(21)
Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritē­ riju atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums ar indikatīvu grafiku īstenošanai, kas jāpabeidz līdz 2026. gada 31. augustam.
Tās palīdzēs atrisināt visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Luksemburgai 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Luksem­ burgai līdz atveseļošanas un noturības plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos.
Jo īpaši šīs problēmas ir saistītas ar veselības aprūpes sistēmas noturību, iekļaujošu darba tirgu un investīcijām zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, kā arī ar cenas ziņā pieejamu mājokļu trūkumu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas regulējuma institucionālo noturību.
Atveseļošanas un noturības plānā ir iekļauti pasākumi, kuru mērķis ir palielināt cenas ziņā pieejamu mājokļu publisko piedāvājumu.
Atveseļošanas un noturības plānā ir paredzētas arī investīcijas atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanā un ilgtspējīgā transportā, kas palīdzētu pakāpeniski dekarbonizēt ekonomiku.
Digitālie publiskie pakalpojumi un liels publisks pētniecības un inovācijas projekts kvantu sakaru tehnoloģiju jomā veicinātu investīcijas uzņēmējdarbībā un ražīguma pieaugumu vidējā termiņā.
Attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršanu atveseļošanas un noturības plānā ir paredzēta pasākumu kombinācija pārredzamības uzlabošanai un finanšu pakalpojumu sniedzēju uzraudzības regu­ lējuma stiprināšanai.
Atveseļošanas un noturības plānā izklāstītajai prasmju stratēģijai un apmācības programmām, kas ietver īpašu mērķrādītāju gados vecākiem darba ņēmējiem, būtu jāpalīdz uzlabot iekļautību darba tirgū.
(22)
Paredzams, ka Luksemburgas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā.
Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Luksemburgā atbilst 61 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma, savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 32 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma.
Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Luksemburgai ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām, vienlaikus stiprinot noturību.
Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus atveseļošanas un noturības plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemā­ tiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.
(23)
Luksemburga vēl nav iesniegusi ne Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (19) paredzēto partne­ rības nolīgumu, ne pārējās minētajā regulā paredzētās kohēzijas politikas programmas.
Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 Luksemburgai ir jāņem vērā attiecīgie tai adresētie ieteikumi 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā.
Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildinā­ mību un saskaņotību starp minētajiem kohēzijas politikas fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem.
Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam.
(18) Padomes 2022. gada 24. februāra secinājumi par pārskatīto ES sarakstu ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas (OV C 103, 3.2.2022., 1. lpp.).
(19) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvej­ niecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).