C 334/86
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2022 9 1
(29)
Prancūzijos pramoninio masto atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektų, visų pirma sausumos ir jūros vėjo elektrinių parkų ir saulės fotovoltų elektros energijos projektų, įgyvendinimui trukdo ribojamojo reguliavimo ir didelių administracinių bei leidimų išdavimo kliūtys.
Kadangi nacionaliniu lygmeniu nepakankamai investuota į elektros energijos tinklą, taip pat trūko prieigos taškų, padidėjo prisijungimo prie tinklo sąnaudos, o prisijungimas prie tinklo vėluoja ir šiuo metu gali trukti iki kelių mėnesių.
Sausumos vėjo elektrinių parkų neleidžiama statyti 5–30 km spinduliu nuo aplinkinių meteorologinių, karinių ir civilinės aviacijos radarų, todėl apie 45 % naujų projektų sunku rasti tinkamų vietų.
Procedūras reikėtų patobulinti, kad būtų išvengta su sauga susijusių karinių kliūčių labai vėlyvame projekto plėtojimo etape.
Patvirtinimo procese dalyvauja nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios institucijos, o tai reiškia, kad dažni prašymai atnaujinti miestų planavimo dokumentus taip pat turi atsispindėti žemesnio lygmens institucijų dokumentuose ir tai sukuria papildomą administracinę naštą.
Leidimų išdavimo procesas galėtų būti paspartintas skiriant daugiau žmogiškųjų ir finansinių išteklių centrinėms administ­ racijoms regionų lygmeniu (t. y. decentralizuotoms valstybės tarnyboms), taip pat kompetentingoms institucijoms ir tinklų operatoriams, aktyvesniam regionų ir vietos administracijų dalyvavimui teritorijų planavimo procese ir spartesniam viešųjų pirkimų procedūrų taikymui.
Sustiprinus visuomenės dalyvavimo ir decentralizacijos mecha­ nizmus, sumažėtų trečiųjų šalių skundų, dėl kurių labai vėluojama pradėti vykdyti naujus projektus.
Stabili regu­ liavimo sistema nacionaliniu lygmeniu suteiktų daugiau tikrumo investuotojams, visų pirma ilgalaikiam planavimui;
(30)
energijos vartojimo efektyvumo didinimas ir energijos vartojimo mažinimas padės sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį ir priklausomybę nuo iškastinio kuro.
Prancūzijoje dėl pastatų statybos ir naudojimo susidaro 25 % viso išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio.
Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane visas komponentas skiriamas pastatų energinei renovacijai, padedant spręsti susijusius uždavinius taikant platų ir komp­ leksinį požiūrį.
Priemonės taikomos visų rūšių pastatams, pirmenybę teikiant viešiesiems pastatams, taip pat svarbiems veiksmams, kuriais siekiama renovuoti privačius pastatus ir socialinius būstus bei padidinti mažųjų įmonių energijos vartojimo efektyvumą.
Atsižvelgdama į savo nacionalinį atsparumo didinimo ir ekonomikos gaivinimo planą, Prancūzija stiprina paramos pastatų šildymui iš atsinaujinančiųjų išteklių mechanizmus, pvz., 150 mln.
EUR padidindama vadinamąjį šildymo fondą (pranc.
Le Fonds Chaleur) ir 1 000 EUR – subsidiją iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam šildymui.
Prancūzijos nacionalinėje mažo anglies dioksido kiekio technolo­ gijų strategijoje (Stratégie Nationale Bas Carbone) nustatyta plataus užmojo trajektorija, kuria siekiama iki 2050 m. sumažinti pastatų išmetamųjų teršalų kiekį ir visiškai sumažinti pastatuose suvartojamos energijos priklausomybę nuo iškastinio kuro.
Dabartinė schema, vadinama „Ma Prime Renov“, skirta namų ūkiams, daugiausia subsidijuoja pavienius renovacijos veiksmus.
Siekiant paskatinti didesnį energijos vartojimo efektyvumą, būtų galima patobulinti politikos sistemą, kad būtų skatinama esminė renovacija ir padedama Prancūzijai toliau didinti savo pastatų ūkio energijos vartojimo efektyvumą.
2021 m. rugpjūčio mėn. priimtu klimato ir atsparumo įstatymu siekiama įvairiais būdais sumažinti energijos suvartojimą, pvz., skiriant premijas už elektrinius dviračius ir metropolinėse zonose sukuriant mažataršes zonas;
(31)
tolesnė parama tarpvalstybinėms elektros energijos jungtims (kuriamoms arba planuojamoms) tebėra labai svarbi siekiant integruoti didelę atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalį.
Paankstinus investicijas į vidaus ir tarpvalstybinę energetikos infrastruktūrą bus galima sumažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro, visų pirma nuo Rusijos dujų.
Rekomenduojama, kad investicijos į naują infrastruktūrą ir tinklus būtų perspektyvios, kai įmanoma, siekiant palengvinti jų ilgalaikį tvarumą ateityje pakeičiant tvarių degalų paskirtį.
Jungtys yra labai svarbios veiksmingam energijos vidaus rinkos veikimui, nes sutelkia išteklius bendram tiekimo saugumui užtikrinti;
(32)
nors dėl spartesnio perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos ir iškastinio kuro atsisakymo keliuose sektoriuose susidarys didelių restruktūrizavimo išlaidų, tam, kad sumažintų socioekonominį pertvarkos poveikį labiausiai paveiktuose regionuose, įgyvendindama sanglaudos politiką Prancūzija gali pasinaudoti Teisingos pertvarkos mechanizmu.
Be to, siekdama pagerinti įsidarbinimo galimybes ir sustiprinti socialinę sanglaudą, Pran­ cūzija gali pasinaudoti „Europos socialiniu fondu +“, įsteigtu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/1057 (19);
(33)
atsižvelgdama į Komisijos 2022 m. pavasario prognozę, Taryba išnagrinėjo Prancūzijos fiskalinę politiką, o jos vertinimas atspindėtas visų pirma 1 rekomendacijoje;
(34)
atsižvelgdama į euro zonos valstybių narių ekonomikų glaudžias tarpusavio sąsajas ir kolektyvinį indėlį į ekono­ minės ir pinigų sąjungos veikimą, Taryba rekomendavo euro zonos valstybėms narėms, be kita ko, įgyvendinant savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, imtis veiksmų 2022 m. rekomendacijoje dėl euro zonos išdėstytoms rekomendacijoms įgyvendinti.
Prancūzijos atveju tai konkrečiai atspindėta visose keturiose rekomendacijose;
(19) 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1057, kuriuo nustatomas „Europos socialinis fondas +“ (ESF+) ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr.
1296/2013 (OL L 231, 2021 6 30, p. 21).