C 334/4
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2022 9 1
(11)
2022 m. gegužės 23 d.
Komisija paskelbė 2022 m.
Belgijos ataskaitą.
Joje įvertinta pažanga, Belgijos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019 m., 2020 m. ir 2021 m.
Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir, remiantis ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo rezultatų suvestine, apžvelgta, kaip Belgija įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą.
Remiantis ta analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nespren­ džiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai, įskaitant dėl Rusijos invazijos į Ukrainą kylančius uždavinius.
Be to, joje įvertinta pažanga, Belgijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant Sąjungos pagrin­ dinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat siekiant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų;
(12)
2022 m. gegužės 23 d.
Komisija paskelbė pranešimą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį.
Tame pranešime aptarta Belgijos biudžeto būklė, nes šalies valdžios sektoriaus deficitas 2021 m. viršijo Sutartyje nustatytą 3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pamatinę vertę, o valdžios sektoriaus skola viršijo Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę ir nebuvo laikomasi skolos mažinimo kriterijaus.
Pranešime padaryta išvada, kad deficito kriterijus nėra įvykdytas, o skolos kriterijaus nėra laikomasi.
Remdamasi 2022 m. kovo 2 d. komunikatu, Komisija, vertindama visus svarbius veiksnius, laikėsi nuomonės, kad skolos mažinimo kriterijaus laikymasis reikštų pernelyg dideles fiskalines pastangas laikotarpio pradžioje, o tai galėtų pakenkti augimui.
Todėl, Komisijos nuomone, dabartinėmis išskirtinėmis ekonominėmis sąlygomis laikytis skolos mažinimo kriterijaus nėra pagrindo.
Kaip pranešta, 2022 m. pavasarį Komisija nesiūlė pradėti naujų perviršinio deficito procedūrų ir 2022 m. rudenį iš naujo įvertins, ar tikslinga siūlyti pradėti tokias procedūras;
(13)
2020 m. liepos 20 d. rekomendacijoje (11) Taryba rekomendavo Belgijai, laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos, 2020 m. ir 2021 m. imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su COVID-19 pande­ mija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas.
Ji Belgijai taip pat rekomendavo, kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas.
Remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, Belgijos valdžios sekto­ riaus deficitas sumažėjo nuo 9,0 % BVP 2020 m. iki 5,5 % BVP 2021 m.
Belgijos fiskalinės politikos atsaku 2021 m. remtas ekonomikos atsigavimas, o laikinų neatidėliotinų priemonių apimtis sumažėjo nuo 4,4 % BVP 2020 m. iki 2,9 % BVP 2021 m.
Priemonės, kurių Belgija ėmėsi 2021 m., atitiko 2020 m. liepos 20 d.
Tarybos rekomendaciją.
2020 m. ir 2021 m.
Vyriausybės priimtos diskrecinės biudžeto priemonės daugiausia buvo laikinos arba joms buvo kompensacinių priemonių.
Vis dėlto tam tikros diskrecinės priemonės, kurias Vyriausybė priėmė 2020–2021 m. laikotarpiu, nebuvo laikinos ir joms nebuvo kompensacinių priemonių; jas iš esmės sudarė nuola­ tinis minimalių pensijų ir darbo užmokesčio sveikatos sektoriuje didinimas.
Remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 112,8 % BVP 2020 m. iki 108,2 % 2021 m.;
(14)
makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2022 m. stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra palankus.
Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2022 m. išaugs 3,0 %, o 2023 m. – 1,9 %.
Tuo tarpu Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatomas mažesnis realiojo BVP augimas – 2,0 % 2022 m. ir 1,6 % 2023 m. – tai daugiausia susiję su ankstesniu makroekonominių projekcijų, kuriomis grindžiama 2022 m. stabi­ lumo programa, pateikimo terminu, kuris baigėsi dar neprasidėjus Rusijos agresijos karui prieš Ukrainą.
2022 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato, kad 2022 m. nominalusis deficitas sumažės iki 5,2 % BVP, o 2023 m. – iki 3,6 % BVP.
2022 m. sumažėjimas iš esmės atspindi tvirtą ekonominės veiklos augimą ir daugumos neatidėlio­ tinų priemonių taikymo nutraukimą.
2022 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2022 m. (šiek tiek) sumažės iki 108,0 %, o 2023 m. padidės iki 108,8 %.
Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2022 m. pavasario progno­ zėje numatoma, kad 2022 m. ir 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas atitinkamai sudarys 5,0 % BVP ir 4,4 % BVP.
2022 m. jis atitinka 2022 m. stabilumo programoje prognozuojamą deficitą, nepaisant Komisijos 2022 m. pava­ sario prognozėje pateikto mažiau palankaus makroekonominio scenarijaus, nes 2022 m. stabilumo programoje pateiktose biudžeto projekcijose atsižvelgiama į techninę pataisą, atspindinčią Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą padarinių poveikį biudžetui tik 2022 m.
Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatomas didesnis valdžios sektoriaus biudžeto deficitas 2023 m., daugiausia dėl mažiau palankaus makroekonominio scenarijaus ir priemo­ nių, kurios vėlesniems 2022 m. stabilumo programos metams dar nenurodytos.
Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP iš esmės panašus: 107,5 % 2022 m. ir mažesnis – 107,6 % 2023 m.; tai atspindi mažesnį BVP defliatoriaus padidėjimą 2022 m. stabilumo programoje.
Remiantis Komisijos 2022 m. pavasario prognoze, numatoma, kad vidutinės trukmės laikotarpio (10 metų) potencialios gamybos apimties augimo vidurkis bus 1,4 %.
Tačiau tas įvertis neapima ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytų reformų, kurios gali padidinti potencialų Belgijos ekonomikos augimą, poveikio;
(11) 2020 m. liepos 20 d.
Tarybos rekomendacija dėl 2020 m.
Belgijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m.
Belgijos stabilumo programos (OL C 282, 2020 8 26, p. 1).